Hebrew proposal

מטרת המחקר
מהספרות המקצועית בתחום האינטרנט עולה כי האינטרנט מחוללת אצל הפרט תחושת מציאות אחרת. הרשת יוצרת חוויה וירטואלית שמשפיעה על חיי הפרט. מערכות יחסים וירטואליות הן מערכות יחסים שמיטיבות עם הפרט (Bromberg, 1996) – הן מאפשרות פתיחות וגילויים אמיתיים של האני ה"אמיתי", הן מעודדות אינטימיות וקרבה ונותנות מקום לשיתוף בדברים שלא היו נאמרים אחרת. כמו כן, נמצא כי מערכות יחסים אלו הן שגרתיות ולגיטימיות, שכן הן כוללות בתוכן תחושת מחויבות, תלות הדדית והבנה. האינטרנט, כטכנולוגית תקשורת, עוזרת להביא את "אזרח העולם" למצב חופשי יותר, שאינו תלוי עוד במצב החינוכי, התעסוקתי או החברתי של הפרט. (Warschauer, 2000).

כיצד אם כן משפיעות מערכות יחסים וירטואליות אלה על הפרט, על משפחתו ועל חבריו? מטרת המחקר היא לבדוק האם השימוש בזהות בדויה, שהוא חלק ממרכיבי החוויה הוירטואלית, משפיע על החיים החברתיים של הפרט. כמו כן ינסה המחקר לבדוק מה הן אותן השפעות. האם, למשל, הופך אדם אשר חבר בצ'ט לאדם מנוכר יותר כלפי הסביבה הקרובה לו; האם העובדה שהוא מספק חלק מצרכיו החברתיים מול המחשב מפחיתה את הצורך שלו בתקשורת עם הסביבה הפיזית המיידית שלו; האם יכולה חברות שכזו להוות קטליזטור לפירוק התא המשפחתי; האם חברות בפורום, למשל, פוגעת בתחושת המציאות של הפרט. או עוזרת לו בקיום קשרים טובים יותר וקרובים יותר למשפחתו ולחבריו.

מחקרים רבים נעשו בנושא השפעת האינטרנט על הקשרים החברתיים של הפרט, וההבדל שנוצר בין חברים "פיזיים" לחברים "וירטואליים". קראוט ואחרים (Kraut and colleges, 1998), למשל, הגיעו למסקנה כי אדם שמשתמש באופן קבוע באינטרנט, נמצא יותר זמן עם המשפחה וחברים. בראשית ימי האינטרנט הגיבה החברה בצורת שלילית לשימוש החברתי ברשת, מחשש להתגברות הניכור והתכנסות אגוצנטרית. כיום מראים מחקרים כי תפיסה זו החלה להשתנות יש נטייה גדולה יותר לראות את השימוש ברשת בצורה חיובית, מפאת הגדלת המעגל החברתי, פתרונות לבדידות ועוד (McKenna, Green & Gleason, 2002). המחקרים שצוטטו עד כה נעשו על אוכלוסיית ארצות-הברית. יש סיבות שונות להאמין כי בישראל יש לרשת השפעות אחרות. חלקן נובעות מכך שבישראל האנונימיות של הרשת היא פחותה. כמו כן, התרבות בישראל הינה תרבות של קולקטיב, לעומת ארה"ב או אירופה, שם התרבות יותר אינדבידואליסטית. סיבה נוספת נובעת מכך שבישראל חשיבות גדולה לדת לעומת ארה"ב יש הפרדה בין דת למדינה. עם זאת, מחקר אודות ההשלכות החברתיות של הרשת על הפרט ועל תהליכי החברות שלו טרם נעשו בישראל, וזו אחת הסיבות שמחקר זה מתמקד דווקא באספקטים האלו.

רקע תיאורטי
המחקר המוצע, נשען על תיאוריית השימושים והסיפוקים של כ"ץ וגורביץ (1973). בבסיס תיאוריה זו עומדת ההנחה כי הפרט משתמש בתקשורת כדי לספק את צרכיו. התיאוריה כוללת שישה עקרונות מנחים שמסבירים את התהליך שעובר הפרט במהלך צריכת התקשורת. כ"ץ וגורביץ מציינים מקורות חברתיים ופסיכולוגיים אשר מהם שואב הפרט את צרכיו. כשתקשורת הופכת להיות חלק ממקורות אלו, באמצעותם מספק הפרט צרכים, הוא מפתח ציפיות. ציפיות אלו מובילות לדפוסי חשיפה שונים לאמצעי התקשורת ולסיפוק הצרכים. ניתן להסיק כי הפרט משתמש בתקשורת כדי לבוא על סיפוקו בהתאם לצרכיו החברתיים, הפסיכולוגיים והפיזיולוגיים. קהילות וירטואליות הן דוגמה לסיפוק צרכים באמצעות שימוש באמצעי תקשורת. ההשתייכות לקהילה כזו משפיעה על הפרט ועל סביבתו. מהמאמר של גמסון ושות' (Gamson 1992) על דימויי תקשורת ההמונים וההבנייה החברתית של המציאות עולה כי הפרט הוא צרכן תקשורת אקטיבי. הוא יוצר לעצמו את המציאות הסובייקטיבית שלו, כפי שהוא מבין אותה. הפרט, בקהילות וירטואליות, מוצא לעצמו את הקהילה שפועלת לפי התנאים המתאימים לו, וכך יוצר לעצמו מציאות חדשה ונוחה יותר. על מנת להבין את מהות ההבדלים בין המציאות לדימיון ואת ההשלכות שיש לשימוש באינטרנט על חיי הפרט, יש להגדיר תחילה את המושגים. לצורך כך, נעזר בהגדרותיו של לאקאן לסימבולי, לדימיוני ולממשי. הדימיוני – ראיית המציאות דרך "מתווך", שמבדיל בין המציאות שחווים ובין המציאות האמיתית. הסימבולי – האובייקטים באמצעותם עושה הפרט את הקישור למציאות ובאמצעותם מייחס לדימיוני משמעויות של מציאות. הממשי – מה שנראה בפועל. הפרט חווה את המציאות על פי רוב דרך "מתווכים" שונים, לכן הוא חווה את המציאות האמיתית בצורה מצומצמת (ואנייה, 2003). למשל, בפורומים באינטרנט לוקח האדם חלק בקבוצה. החברות בקבוצה מתממשת באמצעות גורם מתווך. אובייקטים סימבוליים אלו, אשר מקשרים אותו לקבוצה, לא בהכרח זהים לאובייקטים הסימבוליים בהם משתמש אותו אדם כדי להשתייך לקבוצות שונות בחייו הפיזיים. בין המונחים החדשים שנטבעו בעידן השימוש ברשת, נטבע המונח של "קהילות וירטואליות". קהילות אלו הנן התארגנות דינמית של אנשים הרואים במאפיין הייחודי המשותף להם, בסיס לסולידריות (ון-אסן, 2002). הספרות מלמדת על מגוון תגובות לקשרים החדשים שנוצרו בין אנשים בעקבות השימוש שלהם באינטרנט. על-פי (Bromberg 1996), ההשתתפות בצ'ט מספקת לפרט צרכים פיזיולוגיים ואישיים כגון נחמה ועידוד, היכולת להחליף את זהותו היומיומית בזהות וירטואלית, ביטוי ושיתוף של פנטזיות מיניות וכיו"ב. כעת יכול הפרט לבחור לאיזו קהילה הוא רוצה להשתייך ומייד להרגיש שייך (Song 2002). למשתמשים באינטרנט קל יותר להשיל עכבות ולחשוף את האני "האמיתי" שלהם. אם בעקבות השלת העכבות יווצרו מערכות יחסים קרובות, אותם אנשים אף יכניסו את החברים ה"ווירטואליים" לחיים האמיתיים וייפגשו עימם. עוד נמצא כי אנשים אוהבים יותר מפגשים באינטרנט מאשר פנים אל פנים (McKenna,Green & Gleason 2002). זוהי גירסה מאוחרת של התאוריה של Rubin (1975), "זר ברכבת", שעוסקת בשיתוף בפרטים אישיים ואינטימיים עם זרים שפוגשים במקרה, פרטים שאנו לא משתפים עם חברים קרובים ומשפחה. מהמחקרים שהוזכרו לעיל אנו למדים כי זהותו של הפרט בעידן האינטרנט הופכת להיות משהו אחר. הפרט יוצר לעצמו זהות בדויה, וזהות זו יכולה להעניק לפרט תחושה "סודית" של "האני האמיתי" שאינה גלויה באינטראקציות לא מקוונות (McKenna, Buffardi & Seidman,2005). באינטראקציות המקוונות יכול הפרט למצוא אנשים דומים לו. עובדה זו יכולה להגביר את תחושות הקבלה שהוא חש, ובעקבות כך ייתכן שהפרט יכניס את החברים החדשים ל"חיים האמיתיים". תהליך זה יקח זמן, ויתבצע בכמה שלבים. (McKenna & Seidman, year). זהות וירטואלית זו מחייבת השלכות חברתיות כלשהן, גם אם הזהות הזו אינה מתקיימת בעולם הפיזי. ולכן, הזהות הווירטואלית מעלה סימני שאלה בנוגע לזהות הפרט ולתחושת השייכות שלו ועלולה לנתק/להחליש את קשריו עם חבריו ולהגביר את תחשות הניכור. מסקירת הרקע התיאורטי עולה הצורך לבחון כיצד משפיע השימוש באינטרנט על הפרט מבחינה חברתית – על קשריו עם משפחתו ועם חבריו ועל הקשרים החברתיים שלו במקום העבודה. המחקר מראה כי אינטראקציות וירטואליות מקלות על הפרט את חשיפת "האני האמיתי" שלו, דבר שמגדיל את היכולת של הסביבה לקבל אותו (Bargh, McKenna & Fitzsimons, 2002). מצד אחד, קבלה זו שחווה הפרט מקטינה את הצורך במפגשים פנים-מול-פנים. מחקרים מראים כי הרשת אכן משפיעה על האינטראקציות החברתיות, בהתאמה לאישיות האדם ולמעמד החברתי שלו (McKenna & Seidman, 2005). מאידך, הרשת צימצמה את המרחקים בעולם (ניתן לראות זאת בבירור בארצות-הברית) וכך שיפרה את התקשורת בין משפחה וחברים. שיפור זה הגביר את המפגשים פנים-מול-פנים (McKenna & Seidman, 2004?). יתרה מכך, אינטראקציות אינטרנטיות שאינן כוללות אנשים מהחיים הלא מקוונים השפיעו לרוב לטובה על החיים הלא מקוונים. השלכות אלו, כרגע, הן מינוריות (McKenna, Buffardi & Seidman,2005). אבל מה קרה למשפחה הישראלית? במקום בו המרחק לא מהווה מחסום גדול, האם האינטרנט תורמת לתקשורת בתוך המשפחה? לתקשורת עם חברים?

מערך המחקר
מחקר זה מבוסס על שיטות מחקר איכותניות וכמותיות ויונחה על ידי קו אינדוקטיבי. ההיבט האיכותני נובע משימוש בראיונות עומק ככלי ממדידה, וכן על גישות איכותניות לניתוח המידע שיתקבל. ההיבט הכמותי כולל סקר שייעשה בקרב כ-500 נחקרים באמצעות האינטרנט. אוכלוסיית המחקר של הראיונות והנחקרים באינטרנט ייבחרו על-פי אותם קריטריונים. אוכלוסיית המחקר: מורכבת מכ-30 משתתפים. המשתתפים יוגדרו ככאלו שמשתמשים באינטרנט (צ'טים, פורומים, בלוגים) מסיבות חברתיות ולא רק לצרכי עבודה. גיל הנחקרים יהיה בין 25 ל-50, זאת מכיוון שבחתך גילאים זה נמצאים רוב הגולשים. שיטת הדגימה: כדור שלג. זוהי שיטה לא הסתברותית שבמהלכה נחקר אחד מפנה את החוקרת לנחקר שני וכן הלאה. איסוף הנתונים: כאמור, ייערכו ראיונות עומק (ראה נספח 1) חצי מובנים עם מדגם של כ-30 נחקרים אשר ענו על הקריטריון של אוכלוסיית המחקר. הראיונות האלו יהיו מבוססים על שאלות זהות, שיאפשרו יצירת בסיס השוואה משותף. ייתכן כי הראיונות עצמם יובילו להצגת שאלות נוספות, אשר יהיו מותאמות אישית לתגובות של אוכלוסיית המחקר. מטרת הראיונות היא לבחון את השימוש בזהות בדויה ואת ההשלכות החברתיות שיש לזהות זו על חיי הפרט. עיבוד הנתונים: ייעשה ניתוח תוכן איכותני על מנת להגיע לתמות ולדפוסים שניתנים להבחנה. מתוך הראיונות יאותרו מספר היבטים משותפים של התופעה, על מנת לזהות אלמנטים שעשויים להיות בעלי יכולת הסברתית. לאחר מכן, יגובש הסבר טנטטיבי בהתבסס על הנתונים שיסביר את התופעה. סקרים: ייעשו 500 סקרים בקרב משתמשי אינטרנט. הסקרים יבוצעו ברשת עצמה, ללא התערבות החוקרת. הסקרים ייבחנו באמצעות תוכנה לעיבוד נתונים סטיטיסטיים. ניתוח הסקרים יוכל לאושש או להפריך את השאלות המרכזיות שיעלו מן הראיונות האיכותניים.

מקורות נבחרים
ואנייה, א. (2003). לאקאן. תל אביב: רסלינג.

ון-אסן, י.א. (2002). תרבות דיגיטלית: מבוא. בתוך י.א. ון-אסן (עורכת), תרבות דיגיטלית וירטואליות, חברה ומידע (עמ' 67-25). תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד.

טרקל, ש. (2001). וירטואליות ואי שביעות רצון ממנה: חיפוש אחר קהילה בחלל הקיברנטי. בתוך ד. שנער (עורך), אינטרנט: תקשורת, חברה ותרבות (עמ' 183-198). תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.

כ"ץ, א. גורביץ, מ. (1973). תרבות הפנאי בישראל. תל אביב: עם עובד, ספריה אוניברסיטאית, עע' 269-296.

Bargh, J.A., McKenna, K.Y.A., & Fitzsimons, G.M. (2002). Can You Sea the Real Me? Activation and Expression of the “True Self” on the Internet. Journal of Social Issues. 58 (1), pp. 33-48.

Bromberg H.(1996). Are MUDs communities? Identity, belonging, and consciousness in virtual worlds. In Shields R. (Ed.), Cultures of internet virtual spaces, real histories, living bodies:, (pp143-152). London: Sage.

Burgelman, J.C (2000). Traveling with Communication Technologies in Space, Time, and Everyday Life: An Exploration of their Impact, First Monday, 5, 3. http://firstmonday.org/issues/issue5_3/burgelman/index.html

Gamson, W.A., Croteau, D., Hoynes, W. & Sasson, T. (1992) Media Images and the Social Construction of Reality. Annual Review of Sociology, 18, 373-393.

Kraut, R., Patterson, M., Lundmark, V., Kiesler, S., Mukopadhyay, T., & Scherlis, W. (1998). Internet Paradox: a Social Technology that Reduces Social Involvement and Psychological Well-Being? American Psychologist, 53, pp. 1017-1031.

Lindlof, T. R. (1995). Qualitative communication research methods. Thousand Oaks, CA: Sage.

McKenna, K. Y. A., Buffardi, L. E. & Seidman, G. (2005). Self presentation to friends and strangers online. In K.-H. Renner, A. Schutz, & F. Machilek (Eds.), Internet and Personality (pp. 176-189). Göttingen, Germany: Hogrefe & Huber Publishers.

McKenna, K.Y.A., Green, A.S.; & Gleason, M.E.J. (2002). Relationship formation on the Internet: what's the big attraction?., Journal of Social Issues, 58, pp. 9-23.

McKenna, K.Y.A, & Seidman, G. (year). Considering the Interactions: The Effects of the Internet on Self and Society. Pp. 852-892

McKenna, K. Y. A., & Seidman, G. (2005). Social Iidentity and the Sself: Getting Cconnected Oonline. In W. R. Walker & D. Hermann (Eds.), Cognitive Technology: Essays on the Transformation of Thought and Society. Jefferson, NC: MacFarland and Company, Inc.

Rubin, Z. (1975). Disclosing oneself to a stranger: Reciprocity and its limits. Journal of Experimental Social Psychology, 11, pp. 233-260.

Song, F.W. (2002). Virtual communities in a therapeutic age, Society, 39, pp. 39-45. Warschauer, M. (2000). Does the Internet bring freedom? Information technology, education, and society. 1(2), 93-2001

-	נספח 1 –

שאלות לראיון
1.	נתונים דמוגרפיים 2.	באיזה אופן את/ה חושב/ת השפיעו לדעתך האינטראקציות המקוונות שלך על הקשרים עם משפחה וחברים? 3.	האם יש דברים שאת/ה מדבר/ת עם החברים ברשת שאת/ה לא מדבר/ת עם החברים ה"פיזיים" שלך? אם כן, בבקשה ספר/י על אילו דברים/נושאים ומדוע? 4.	יש אנשים שטוענים כי השימוש באינטרנט גרם להם להרגיש פחות קרובים למשפחה ולחברים, ולהפגש עימם פחות ממה שהיו נפגשים בעבר ומכאן כי יש להם פחות חברים. אחרים טוענים כי עליהם הייתה התוצאה ההפוכה, ושהם מרגישים יותר קרובים למשפחה ולחברים ושהם אף נפגשים יותר היום מבעבר. ויש שטוענים כי להשימוש באינטרנט לא הייתה כל השפעה על מערכות היחסים שלהם עם המשפחה וחברים. תוכל לספר לנו בבקשה על הניסיון שלך בעקבות השימוש באינטרנט? 5.	כאשר את/ה נמצא/ת בפורום, האם זה גורם לך להרגיש חלק מהחברה או מנותק/ת? 6.	אנשים דיווחו כי הם משתמשים באינטרנט על מנת לפתור בדידות, ניכור וכיו"ב. מה הסיבות שלך לחברות בפורום מקוון? 7.	האם את/ה משתף/ת את משפחתך וחבריך בחברות שלך בפורום מקוון? כיצד הם מרגישים בנוגע לכך? 8.	האם נפגשת עם החברים המקוונים שלך פנים-מול-פנים? אם כן, האם הכנסת אותם לחיים ה"פיזיים" שלך? אם לא, מדוע? 9.	הפוטנצאיל שיש באינטראקציות אנונימיות ברשת מאפשר לפרט לבטא הבטים אישיים לאנשים חדשים אשר באופן רגיל היה נמנע מלבא. האם החברים שלך ברשת יודעים פרטים אינטימיים עלייך, או שאת/ה מסתיר/ה מהם פרטים אישיים? אם כן, מדוע? 10.	אנשים סיפרו כי כאשר הם שמרו על הזהות שלהם בסוד, הם לא נוטים לפגוש את החברים שלם מהרשת. כמה זמן הצלחת לשמור על הזהות שלך בסוד? או שכל הזמן זו הייתה כוונתך? 11.	אנשים דיווחו כי הרגישו פחות - חרדה, ביישנות וחוסר נוחות ויותר – קבלה ושייכות ע"י חבריהם כשהם לא נפגשו עם החברים שלהם מהרשת. איך את/ה מרגיש/ה לגבי נושא זה? מה עמדתך בנושא? 12.	האם מאז ההשתייכות שלך בפורום מקוון קל לך יותר לפגוש אנשים חדשים? או האם, אולי, חוסר שביעות רצון עם החברים ה"פיזיים" שלך? 13.	כיצד משפיעה עליך העובדה שכיום את/ה יכול/ה לתקשר עם משפחתך וחבריך באמצעות הרשת גורמת לך להרגיש? האם זה גורם לך לתחושה גוברת של בדידות, או אולי, זה גורם לך להרגיש טוב יותר? מה זה עשה למערכות היחסים שלכם? 14.	האם יש לך קבוצות נוספות (לא מקוונות) שאת/ה חבר/ה בהן? אם כן, באיזה קבוצה את/ה מרגיש/ה יותר טוב חברתית? ומדוע?