Brystkreft

bryst-kreft ([brystkreft])

[Kreft i bryst]ene(([kreften i bryst], [kreft på bryst], [kreften på bryst], [kreft fra bryst], [kreften fra bryst])) er en ondartet svulst som oppstår i brystet. Det finnes flere typer, men de fleste utgår fra brystkjertlene.

Brystkreft er den vanligste kreftsykdommen blant kvinner. Hver år oppdages flere nye tilfeller av denne sykdommen enn de fleste andre kreftformer blant kvinner. Brystkreft rammer kvinner fra 30 års alder, men er vanligst etter 50 år. Hyppigheten stiger med økende alder og de fleste som rammes er over 60 år. Den utgjør om lag 23% av alle krefttilfeller hos kvinner i Norge. Over 50% av nye tilfeller forekommer hos kvinner eldre enn 60 år. Mindre enn 5% av nye tilfeller er hos kvinner under 40 år. Hos yngre kvinner < 40 år utgjør brystkreft omtrent 35% av alle krefttilfeller. I 1997 fikk 2 386 kvinner diagnosen i Norge, og 800 døde av sykdommen. En av hundre brystkrefttilfeller rammer menn. Brytskreft og lungekreft er de to viktigste årsakene til kreftdødsfall blant kvinner. Sykdommen heter også [cancer mamma] eller [mamma-cancer](([mammacancer])) ([mammae-cancer])(([mammaecancer])).

Tilstanden

Brystkreft rammer cellene i brystkjertelen. Det er vanskelig å skille mellom godartede brystforandringer og brystkreft bare ved å kjenne på en kul i brystet. Men brystkreften kan føre til steinharde knuter i brystet. Har du mange kuler i begge bryster, kan det være en trøst å vite at brystkreft vanligvis bare rammer ett bryst. Hvis kreften får vokse i fred vil den først vokse lokalt i brystet. Den kan vokse ut i huden og forårsake såkalte inndragninger. Via blodet eller lymfebanene kan kreften spre seg til organer helt andre steder i kroppen. Men først og fremst til lymfekjertlene under armene. 30-40% har lokal spredning til lymfeknutene under armene når en svulst oppdages i brystet. Hvis brystkreft sprer seg oppstår det ofte nye svulster i lever, skjelett, lunger og hjerne.

Brystkreft er vanligere hos kvinner med

tidlig menstruasjon i puberteten sen overgangsalder første graviditet i høyere alder (etter 30 år) alkohol røyk høyt fettinntak langvarig østrogenbehandling tidligiere brystkreft brystkreft i nær slekt, mor, datter, søstre (førstegradsslektninger) og tanter Epstein-Barr virus (nyere forskning)

Et mindretall av brystkreftpasientene har arvelig brystkreft. Men helt uvanlig er det ikke. Er det mange i slekten som har brystkreft bør du nevne dette for legen.

Brystkreft er mindre vanlig hos kvinner med

fysisk aktivitet i ungdommmen (sannsynligvis)

Brystkreft kan ikke 100% forebygges, men du kan gjøre litt ved å leve sunt.

Det er viktig å huske på at 70% av kvinner som får brystkreft har ingen typiske risikofaktorer. På lignende måte er det viktig å huske at 95% forekommmer hos kvinner uten spesiell familiær disposisjon.

[årsaker til brystkreft](([årsak til brystkreft], [årsaket til brystkreft], [årsakene til brystkreft]))

Årsaksforholdene ved brystkreft er ukjente, og årsaksfaktorene er uhyre komplisert, men alder, arv og endokrine forhold knyttet til alder for første menstruasjon (menarke), menstruasjonssyklus og fødselshistorien (paritet) synes å være risikofaktorer, sammen med sosioøkonomisk status, høyde og vekt.

Det finnes en del kjente og mindre kjente men antatte [brystkreft-årsak]er(([brystkreftårsak], [brystkreft årsak])). Her er en beskrivelse / oversikt av noen av de vanligste

brystkreft-årsaker

lite fysisk aktivitet brystkreft og melkeinntak

Risikoen for å få brystkreft øker med alderen. Cirka 80% av alle kvinner som får brystkreft, er over 50 år. Risikoen øker også hvis nær slektning, for eksempel mor eller søster, har hatt brystkreft.

[brystkreft og fysisk aktivitet]

Fysisk aktivitet kan påvirke kroppens hormonnivå, noe som kan være knyttet til risiko for å utvikle brystkreft. I studien analyseres hvorvidt fysisk aktivitet på fritiden kan påvirke risiko for brystkreft.

Det er ingen entydig konklusjon i de vitenskapelige forsøkene som er utført til nå (2001), men legetidsskriftet har trykket en oversiktsartikkel om emnet hvor det ble slått fast at: "Det overordnede nivå av vitenskapelig bevis for at fysisk aktivitet reduserer risikoen for å utvikle brystkreft er sannsynlig".

Det kan se ut som nivået av fysisk aktivitet bør være over et visst nivå for å kunne gi beskyttende effekt i forhold til å redusere risikoen for å utvikle brystkreft. Hvilken type trening, varighet, frekvens, intensitet og når i livet trening er spesielt gunstig, synes ikke å være avklart.

Sammenhengen mellom brystkreft og fysisk aktivitet ikke bekreftet i tilstrekkelig antall studier til å betraktes som noen medisinsk sannhet ennå.

[brystkreft og melk]

En doktorgradsoppgave til ernæringsfysiolog Anette Hjartåker viser at det er sammenheng mellom brystkreft og inntak av melk. Slik oppsummerer hun resultatene som ble presentert i Dagens Medisin 20. August 2001:

{UORDNET LISTE}

 Drikker du tre glass melk om dagen, halveres sjansene for brystkreft.

Drikker du mindre enn tre glass, reduseres beskyttelsen gradvis.

Har du drukket melk som barn, og fortsatt med det til voksen alder, har du skaffet deg bedre beskyttelse mot brystkreft enn kvinner som ikke har drukket melk. 

{/UORDNET LISTE}

Sammenhengen mellom brystkreft og melk ikke bekreftet i mange andre studier og kan ikke betraktes som noen medisinsk sannhet ennå. Men det kan tjene som en motvekt til den store negative fokuseringen på melkedrikking de seinere årene.

[brystkreft og østrogenbehandling]

Her er et [hovedbudskap om brystkreft og østrogenbehandling] ([brystkreft og østrogenbehandling-hovedbudskap]) (([brystkreft og østrogenbehandling hovedbudskap], [brystkreft og østrogenbehandlinghovedbudskap])) slik det stod i Tidsskrift for Den Norske Lægeforening (Tidsskr Nor Lægeforen 2005; 125: 282-5):

Østrogenbrukere hadde doblet risiko for å få brystkreft sammenliknet med kvinner som aldri hadde fått østrogenbehandling - relativ risiko (RR) 2,1 (95 % KI 1,5-2,5). Kombinasjonspreparater med østrogen og daglig tilførsel av gestagen synes å gi høyere risiko enn sekvenspreparater. Risikoen økte med økende varighet av bruk (p for trend < 0,0001). Vi beregnet at andelen brystkrefttilfeller som kan tilskrives østrogenbehandling var 27 %. Dette tilsvarer rundt 300 tilfeller av brystkreft årlig i aldersgruppen 45-64 år:

{UORDNET LISTE}

 Kvinnene dobler risikoen for brystkreft under østrogenbehandling. Østrogenbehandling bidrog vesentlig til nye tilfeller av brystkreft i perioden 1996 - 2001 Østrogen i kombinasjon med gestagen synes å innebære høyere risiko enn bruk av østrogen alene. 

{/UORDNET LISTE}

Tegn

De fleste kuler eller svulster i brystet er godartede.

Brystkreft kan føre til vanlige brystsymptomer, som kuler i brystet og inndragninger.

Inndragninger kan oppstå i huden utenfor brystvorten eller i eller like rundt selve brystvorten. Brystvorter kan trekkes inn eller peke i en annen retning.

Noen merker en hard og knudrete knute i brystkjertelen eller armhulen.

Noen får sår på huden over brystet. Eksemliknende forandringer på eller rundt brystvorten. Appelsinhud, som betyr at huden er rød og hoven med forstørrete porer.

Ikke alle merker brystkreften i begynnelsen. Etterhvert kan det utvikle seg tydeligere brystkreftsymptomer. Kulene i brystet blir steinharde, vokser og fører til tydelig sammenvoksninger i huden over.

Du kan få brystrødme, brystsår, brystødem eller oppdage andre brystforandringer. Du får vanligvis ikke smerter, men kreften kan vokse inn i melkegangene og forårsake brystutflod. Du kan få blodtilblandet eller klar væske fra brystvorten som du merker som flekker på klærne.

Hvis du får brystsymptomer eller oppdager andre brystforandringer du lurer på så ta kontakt med en lege.

Det er ikke uvanlig at kreften sprer seg til skjelettet, lungene, hjerne og lever. Dette kan gi deg symptomer helt andre steder.

Undersøkelser

Å oppdage sykdommen så tidlig som mulig, før den blir klinisk åpenbar er helt sentralt for et godt behandlingsresultat. Dette kan gjøres ved helsekontroller, egenundersøkelse av brystene eller mammografi. Dette reduserer dødeligheten ved brystkreft i betydelig grad. Regelmessig egenkontroll av brystene og undersøkelse med palpasjon hos lege er sentrale måter å avsløre tidlig brystkreft på.

Legen stiller kanskje noen helsespørsmål før den ((**))kroppslige undersøkelsen. Legen gjør en brystundersøkelse ved å holde brystet mellom hendene og undersøke systematisk hele brystet og armhulen. Legen har erfaring i å oppdage brystforandringer. Og er spesielt oppmerksom på eventuelle brystkreftforandringer. Noen ganger tar legen noen vanlig ((**))blodprøver.

Har du sykdomsfølelse vil legen ofte gjøre en allminnelig kroppsundersøkelse. Noen ganger henvises du videre til en legespesialist som kan gjøre en utvidet kroppslig undersøkelse og ta mer avanserte brystprøver, særlig ((**))vevsprøver av brystet. Det er bare vevsprøver som kan fastslå kreften med sikkerhet. Resultatene av vevsundersøkelsene brukes også til å klassifisere og dele inn svulsten etter hvor alvorlig den er. Noen ganger bestiller legen supplerende undersøkelser. Det vanligste er ((**))mammografi, som er en røntgenundersøkelse av brystene. Det er også vanlig å gjøre ultralyd av brystforandringer.

Noen ganger blir ikke brystkreft oppdaget før etter en vanlig operasjon for en antatt godartet brystkul. Fordi brystforandringer kan være like, gjøres alltid en ((**))vevsprøve etter en operasjon for antatt godartet brystforstørrelse.

Enkelte av kreftcellen ved brystkreft er avhengige av hormonene østrogen og progesteron for å trives. Cellene i brystkreften blir i dag testet for dette. Hvis cellene er hormonfølsomme kan kreften slås tilbake med hormondempende behandling (hormonbehandling).

Brystkreft kan også avsløres med ((**))ultralydundesøkelser.

Kvinner som har høyere risiko for brystkreft bør følges opp med hyppigere kontroller, for eksempel med mammografi.

Selv agressive cancere kan helbredes hvis de oppdages tidlig nok. De aller fleste mamma-tumores kan oppdages i preklinisk stadium ved hjelp av mammografi. Mammografi er i dag (2004) det beste verktøyet man har for å kartlegge allerede mistenkt tumor. Men den største fordelen ved mammografi er evnen til å påvise preklinisk sykdom og dermed bedre prognosen radikalt.

((**))masseundersøkelse av brystkreft

Røntgen av brystene kalles mammografi. Masseundersøkelse med mammografi kalles mammografiscreening. Det er håp om at massundersøkelse av brystkreft med mammografiscreening kan redde liv fordi brystkreften oppdages tidligere. Mange fagfolk mener de store utgiftene som går med til landsomfattende mammografiscreening kunne vært bedre utnyttet ved å bruke pengene på avansert behandling og andre metoder som avslører kreftformen.

Tiltak

Brystkreft behandles vanligvis ved at svulsten opereres bort. Noen velger å fjerne hele brystet men i perioden 1985-2000 har det blitt stadig mer vanlig å bare fjerne selve svulsten slik at resten av brystet kan bevares. Dette kalles [brytbevarende] kirurgi. Det har vært sterke meninger og debatter i media om dette er en sikker metode eller ikke.

I tillegg får mange støttebehandling med ((**))cellegift, ((**))strålebehandling ((**))hormonbehandling eller en kombinasjon av disse. Behandlingsalternativene er en komplisert beslutning som er avhengig av alderen din, klassifiseringen (alvorlighetsgrad) av svulsten. Dine egne meninger og ønsker tillegges vekt. Behandlingsmetodene utvikler seg og det forskjeller mellom landene.

Har du stor lokal spredning eller fjernspredning er det dessverre vanskelig å bli helt frisk (helbredet). Men er teknisk mulig å operere bort svulsten, blir dette naturligvis utført. Med strålebehandling og cellegift kan kreften holdes på avstand lenge.

Hvis brystet blir fjernet kan brystet rekonstrueres på forskjellige måter senere. Du kan få silikoninnlegg, eller innlegg av vev fra egen kropp. Enkelte kvinner velger å ikke foreta slike rekonstruksjoner.

Hvis legen mistenker arvelig kreft, blir du ofte henvist til såkalt genetisk veiledning.

[hormonbehandling av brystkreft](([hormonbehandlinger av brystkreft], [hormonbehandlingen av brystkreft], [hormonbehandlingene av brystkreft]))

Kreftcellene er avhengig av hormonene østrogen og progesteron for å trives. Hvis kreften har spredd seg og ikke kan helbredes, er det vanlig å holde den i sjakk med behandlinger som fjerner hormonene fra kroppen. Men behandlingen brukes også ved håp om helbredelse. Det finnes medisiner som gjør hormonene virkninsløse.

Noen medikamenter til hormonbehandling av brystkreft

((**))anti-østrogener ((**))tamoxifen ((**))Nolvadex® Tabl. ((**))GnRH mot brystkreft ((**))goserelin ((**))Zoladex injeksjonsinmplantat ((**))progestogener ((**))megestrol ((**))Megace® ((**))medroksyprogesteron ((**))Farlutal® tabl ((**))Farlutal depot® depottabl.

enzyminhibitorer aromatasehemmere [Anastrozol] [Arimidex]® Tabl. -langtkommet brystkreft [letrozol] [Femar]® Tabl. -langtkommet brystkreft [eksemestan] [Aromsin]® Tabl. -langtkommet brystkreft

Et vanlig brukt preparat er ((**))anti-østrogenet ((**))Tamoxifen®

Man kan også bruke ((**))GnRH mot brystkreft. Når GnRH tilføres over lengre tid vil hypofysen bli overstimluert og det dannes etterhvert for lite LH / FSH. Dette kan brukes ved langtkommet brystkreft fordi brystkreftcellene 'tørker inn'. Et middel som kan brukes er ((**))goserelin (((**))Zoladex®).

Det vil alltid være noe kreftceller som ikke er så avhengig av hormoner for å trives. Etter hormonbehandling kan disse øke i antall fordi de hormonavhengige holdes nede.

Enzyminhibitore av typen aromatasehemmer er steroider som irreversibelt inaktivator aromatase. Dette hemmer omdannelsen av androgener til østrogener ved å inaktivere aromatase i perifere vev.

Når du får hormonbehandling kan du få nedsatt seksuallyst og impotens.

Det er også mulig å fjerne eggstokkene som produserer hormonene.

Egenomsorg

Nøkkelen til helbredelse er å oppdage kreften tidlig. Tidlig oppdagelse av sykdommen er altså helt sentralt for et godt behandlingsresultat. Fra 20 års alder bør du gjøre ((**))egenundersøkelse av brystene regelmessig. Det viser seg at klinisk erkjennbare tumores oftest oppdages førts av kvinnen selv. Hvis du får brystsymptomer bør du kontakte lege. Særlig hvis symptomene kommer raskt og utvikler seg fort.

Er du rammet av brystkreft så husk to viktige fakta. Mange helbredes av denne kreften i dag med moderne rutiner og behandlinger. Har kreften spredd seg så husk at mange lever lenge med kreften, og mange får også en helt normal livslengde med brystkreft. Brystkreft har svært liten fysisk innvirkning på et aktivt seksualliv.

Brystkreft kan ikke 100% forebygges, men du kan gjøre litt ved å leve sunt. Spis frukt og grønt, ha moderat alkoholinntak, stump røyken. Gå ned i vekt og hold deg i form.

Tiden etterpå

Lokale svulster som ikke har spredd seg, eller svulster med bare beskjeden spredning til lokale lymfeknutene mot armhulen blir ofte helbredet med moderne behandling.

Mange med stor lokal spredning eller fjernspredning må regne med å leve med sykdommen i tiden som kommer. Men med moderne behandling vil kreften kunne holde på god avstand i mange år.

Mange som har hatt brystkreft må gå til kontroller i flere år etterpå. Selv om du ikke har hatt spredning av kreften. Det er viktig å være tidlig ute hvis sykdommen forandrer seg.

Behandlingene for brystkreft kan gi en del bivirkninger. Det kan oppstå arrdannelse etter strålebehandling. Hvis lymfesystemet under armhulen fjernes kan dette forårsake en generel hevelse i armene senere (ødem). Du kan få hudnekrose, brystødem, sårinfeksjoner, smerter, sår i huden, stramhet i brystet, hudflekker, muskelbetennelse, lymfehevelse (lymfødem), forandringer i selvbildet, psykiske plager og nedsatt bevgelighet i armen.

Dessverre er det ikke uvanlig at kreften dukker opp igjen, selv etter mange år uten symptomer. Denne vissheten er en belastning å leve med, og en utfordring i hverdagen.

Prognosen ved cancer mamma er blant annet avhengig av histologisk type / differensieringsgrad og stadie-inndeling (lymfeknutestatus). For lokalisert sykdom uten tegn til spredning er tumors størrelse på diagnosetidspunktet et viktig prognostisk parameter. Ofte er det slik at jo mindre tumor er, jo bedre progrnose, men enkelte ganger kan imidlertid selv store tumores ha en benign og langsom utvikling.

Som hovedregel kan man si at:

{UORDNET LISTE}

 tumorstørrelse < 1 cm (uavhengig av lymfeknutestatus); 12 års overlevelse på 95% tumorstørrelse < 1,5 cm og ingen regional spredning: 12 års overlevelse på 94% 

{/UORDNET LISTE}

Cancer mamma er progressiv sykdom, dette betyr at en større tumor tyder på at det foreligger et mer agressivt vekstmønster betinget av at tumor ofte får et mindre differensiert preg etter hvert