User:Suzie

Suzie Ben Harush   suzieb@bgu.ac.il     050-7513392

אוניברסיטת בן גוריון בנגב הפקולטה למדעי הרוח והחברה המחלקה לתקשורת

הצעת מחקר לתזה בנושא

הקשר בין השימוש באינטרנט לבין תחושות חברתיות ואישיות בקרב קהילת החירשים וכבדי השמיעה בישראל (גרסה מתוקנת ומאושרת)

מנחה: ד"ר יעל קינן

מטרת המחקר תִפקודן של קבוצות וההשלכות של חברוּת בקבוצה על הפרט הוא נושא נפוץ בחקר החברה. אנשים הם חיות חברתיות, הם נוטים להגדיר עצמם ואת תחושת השייכות החברתית שלהם על ידי הקשרים החברתיים שהם יוצרים (או לא יוצרים) עם אנשים במהלך חייהם. מאז שהחל השימוש הנפוץ באינטרנט, הניבה הרשת קבוצות מכל סוג ומין. אחד מתפקידיו המשמעותיים של האינטרנט בא לידי ביטוי במגרש החברתי. אנשים מבטאים ומגשימים את צרכיהם החברתיים דרך השימוש בדואר אלקטרוני, תכנות למסרים מיידיים, פורומים וקבוצות תמיכה לקהילות ואוכלוסיות שונות. בתחילת דרכו היה האינטרנט שנוי במחלוקת. היו חוקרים שטענו כי האינטרנט טומן בחובו איום חברתי (Nie & Erbing, 2000 ; Turkle, 1996) ואילו המחשבים הפכו ל"מסננים" אשר מטשטשים רגשות ויוצרים ניכור בתקשורת הבינאישית. החששות הראשוניים הללו בנוגע לאינטרנט התייחסו לכלל האוכלוסיה "הנורמלית", אולם ישנה אוכלוסיה מוגבלת עבורה האינטרנט שימש קרש קפיצה בתחום התקשורת – אוכלוסיית לקויי השמיעה (מעתה גם לק"ש); החירשים וכבדי השמיעה. האינטרנט היה אמצעי מהפכני שבישר לאוכלוסיה זו את התקרבותה אל גבולות הנורמה: הם כבר אינם תלויים כבעבר באנשים שומעים לצורך העברת מסרים, הם אינם חייבים להסתפק בתקשורת "מעכבת" כגון פקס ויכולים להתכתב במלל חופשי בתוכנות למסרים מיידיים ללא ההגבלה שקיימת בשליחת הודעות דרך מסרונים (SMS). האינטרנט איפשר להם, כמו ליתר האוכלוסיה, ליצור תקשורת באופן אנונימי או מוחצן, עם אנשים זרים בעלי אותו עניין ומכנה משותף, וכך לייצר קבוצה, רשת של תמיכה, קהילה (Sproull & Faraj, 1997). ניתן להגדיר את אוכלוסיית לקויי השמיעה כקהילה משום שהיא מיעוט בעל שפה, תרבות וערכים חברתיים שונים. בעקבות השימוש הגובר באינטרנט ומתוקף הלקות שלה, הפכה קהילה ממשית זו גם לקהילה וירטואלית: קבוצה חברתית המנהלת תקשורת מבוססת-מחשב, בעלת מעורבות רגשית, אשר יוצרת קשרים אישיים המנוהלים דרך האינטרנט. לפי ריינגולד (Rheingold, 1993 בתוך שוקן-טופז וציבלין, 2000), הקהילה הוירטואלית עשויה לספק פתרונות של ממש לצרכים חברתיים של אנשים הסובלים ממוגבלות כלשהי. מי שנכותו מרחיקה אותו מן החברה עשוי למצא תחליף הולם בקהילה הוירטואלית, אשר מאפייניה החזקים הם לכידות ושיוויון תנאים. אוכלוסיית לקויי השמיעה בישראל עולה לעיתים נדירות לסדר היום הציבורי. לכן רבים אינם מודעים למאפייניה ולאופן התנהלות התקשורת בין פרטיה. מסדר יום זה נפקד מקומה של האוכלוסיה גם בתחום האקדמי. על פי סקירת הספרות שבוצעה עד כה, נמצא כי הממצאים דלים - כמעט ולא בוצעו בישראל מחקרים סביב המשמעות של האינטרנט עבור לקויי השמיעה - על כן יש במחקר המוצע מן הייחודיות. מחקרים רבים אמנם בוצעו על אוכלוסיית לק"ש בארץ ובעולם, אולם בארץ ישנה העדפה בולטת להתייחס לנושא מן הפן החינוכי, המנסה למשל, לשלב את החירשים בקהילה השומעת ו"לנרמל" אותה, או מן הפן הרפואי, שמנסה "לתקן" את הלקות על ידי ניתוחים להשתלת שתל כוכליארי. אלה שאינם יכולים לבטא עצמם באפיקי התקשורת המסורתיים, מצליחים לבטא עצמם ביתר קלות דרך האינטרנט (Amichai- Hamburger, 2005). חשיבותו של האינטרנט עבור אוכלוסיה זו הוא כה משמעותי משום שהוא מהווה מעין תחליף שמחפה על הליקוי עימו הם חיים. הוא משמש עבורם לתקשורת בינאישית נגישה ופשוטה יותר- באמצעות דואר אלקטרוני, פורומים יעודיים, שימוש במצלמת רשת ובתוכנות של מסרים מיידיים. מחקר זה יאפשר לבחון את חשיבות השימוש ברשת במישור האישי והחברתי בקרב אוכלוסיות מיוחדות נוספות.

רקע תיאורטי מחקר על קבוצת תמיכה לכבדי שמיעה אשר התקיימה דרך דוא"ל, העלה שמשתתפים שסבלו ממחסור בתמיכה בסביבתם הטבעית גילו נטייה רבה ביותר לחפש תמיכה בקבוצות המקוונות, וגם הפיקו מהן את התועלת הרבה ביותר ((Cummings, Sproull & Kiesler, 2002. עוד התגלתה תופעה מעניינת, לפיה רבים מהמשתתפים הכירו באופן אישי משתתפים אחרים (מכרים או קרובי משפחה) בקבוצה המקוונת, ודיווחו כי התקשורת איתם דרך ערוץ נוסף ומיוחד זה תרמה להם רבות והעשירה את הקשר "הרגיל" שלהם איתם. ייתכן שממצא זה היה קשור לאופייה המיוחד של הקבוצה (קושי בתקשורת מדוברת), אך ייתכן שגם מאפיינים אחרים של אינטראקציה זו, כמו התכתבות או העדר קשר-עין, קשורים להקלה שתקשורת כזו עשויה להביא. מחקר של בת-חוה (Bat Chava, 1994) על קבוצת לקויי שמיעה, אמנם לא בוצע בהקשר של המדיום המקוון, אך העלה כי חירשים אשר להם יש יותר חברים חירשים הזדהו יותר עם האוכלוסיה החירשת והיו בעלי הערכה עצמית גבוהה יותר. בשנת 2000 בוצע מחקר בזעיר אנפין על חירשים ואינטרנט בישראל (שוקן-טופז וציבלין, 2000) אשר דן בהשלכות חברתיות כלליות שיש לאינטרנט על אוכלוסיה זו. המחקר הנוכחי מבקש להרחיב באופן אקדמי את הדיון בסוגיות שהועלו במחקר זה. אחד הממצאים הוא שתקשורת מבוססת מחשב תורמת לגיבוש והידוק הקשרים בתוך אוכלוסיית לקויי השמיעה. לפי (2005) Amichai-Hamburger, עצם ההשתייכות לקבוצה כלשהי, אפילו אם על בסיס אקראי מייצרת תחושת לכידות חברתית אפילו אם קבוצה זו לא נוצרה מכורח "אחדות גורל". המסגרת התיאורתית מתחום התקשורת תדון בגישת "הדטרמיניזם הטכנולוגי" המשוייכת למרשל מקלוהן (1964) ולהארולד איניס (1964) (בין היתר יצויין האינטרנט כאמצעי ל"הארכת איברים/ חושים") ; ובגישה הפונקציונלית של כ"ץ וגורביץ' (1973)- גישת "השימושים והסיפוקים". נוסף על אסכולות אלה ינותחו הקשרים לתיאוריית "פער הידע" (Tichenor et al., 1970). עבודה זו תבחן את הקשר בין השימוש באמצעים לתקשורת בינאישית באינטרנט לבין תחושותיהם החברתיות והאישיות של לקויי שמיעה בישראל: מהי חשיבות הקבוצה החירשת באינטרנט עבור כל אחד מהנשאלים ; מהי מידת תחושת השייכות לקבוצת החירשים ברשת ומחוצה לה; מהן התחושות ביחס לאוכלוסיה השומעת איתה מתקיימת אינטראקציה דרך האינטרנט; מהו יחסם של לקויי השמיעה ללקותם דרך תקשורת מבוססת-מחשב והשפעת האינטרנט על הקשרים הבינאישיים.

--88.152.30.225 00:08, 27 August 2006 (UTC)להלן ההשערות העיקריות שנגזרות משאלת מחקר זו וההגדרה האופרטיבית באמצעותן הן יבדקו: א. משום שאנשים רבים מממשים את הצרכים החברתיים שלהם, כגון יצירת קשרים וקבלת תמיכה מדומיהם, דרך תכנות לתקשורת בינאישית באינטרנט (Sproull & Faraj, 1997) ומאחר ותקשורת מבוססת מחשב תורמת לגיבוש והידוק הקשרים בתוך אוכלוסיית לקויי השמיעה (ציבלין ושוקן-טופז, 2000), משוער כי שימוש של לקויי שמיעה באמצעים לתקשורת בינאישית באינטרנט מייצר קהילה שמתקיימת בקרב פרטיה תחושת שייכות ולכידות. המשתנה התלוי: תחושת שייכות ולכידות קהילתית. הגדרה אופרטיבית: מידת העדפת תקשורת עם חירשים באינטרנט, מידת תחושת המעורבות בקהילה החירשת, מידת ההשתתפות באירועי הקהילה, מידת הפנייה לחירשים באינטרנט לשם התייעצות, מידת התחושה שקיים מכנה משותף עם חירשים באינטרנט. ב. אינטראקציה בין לקויי שמיעה דרך האינטרנט "מקרבת" אותם אל לקותם ומנרמלת אותה, שכן אינטראקציה מסוג זה מקלה על קבוצת "האחרים" בחברה ומאפשרת להם לקבל תמיכה מזהים להם תוך ביטוי הולם של "האני האמיתי" שלהם (McKenna & Bargh, 1998 ; Amichai-Hamburger & Ben- Arzi, 2000). המשתנה התלוי: פיתוח זהות של חירשות. הגדרה אופרטיבית: מידת ההתכתבות באינטרנט על נושא החירשות, הזדהות כחירש/ת בעת התכתבות באינטרנט, מידת תחושה של שיוויון לאנשים שומעים/חירשים באינטרנט, מידת תחושת מעורבות בחיי הקהילה החירשת. ג. שימוש באמצעים לתקשורת בינאישית באינטרנט בקרב לק"ש תורם להרחבת חוג החברים שלהם. בקבוצה המקוונת יש יותר גילויים של חיבה וקבלה כלפי הזולת, יותר פתיחות והתגברות על חרדה וביישנות, ירידה בתחושת הבדידות, ועלייה ברשת הקשרים הבינאישיים (McKenna & Green, 2002). המשתנה התלוי: חוג החברים. הגדרה אופרטיבית: השוואה בין מספר מכרים חדשים -און-ליין לעומת אופליין מתחילת השימוש באינטרנט, השוואה בין מספר מכרים חדשים חירשים לעומת שומעים מתחילת השימוש באינטרנט, תדירות פגישות פנים-אל-פנים עם מכרים חדשים מהאינטרנט. משתנה בלתי תלוי בשלושת ההשערות: שימוש באינטרנט. הגדרה אופרטיבית: משך החיבור לאינטרנט מהבית, זמן שימוש ממוצע באינטרנט ביום, שימוש שוטף דרך האינטרנט בתכנות למסרים מיידיים, בדואר אלקטרוני, במצלמת רשת, בצ'טים ובפורומים.

מערך המחקר המחקר יתבסס על שאלון ובו 57 שאלות, (השאלון מצורף בהמשך בפורמט Word) הכולל חלק סוציו-דמוגרפי, שאלות על צרכים והרגלי גלישה, תחושות ועמדות של המשתתפים לגבי הקהילה לקויית השמיעה והאוכלוסייה השומעת "און ליין" ו"אוף ליין", השוואה בין מצבים חברתיים ואישיים שהתקיימו לפני תחילת השימוש באינטרנט לעומת המועד שלאחר ההתחברות. השאלון שחובר הוא כלי מחקר שמותאם רק ללקויי שמיעה משתמשי רשת, משום שרוב השאלות עוסקות בעמדות הקשורות לשימוש באינטרנט. חלקים מן השאלון נבנו על סמך שאלונים סוציומטריים שמטרתם למדוד גישות אישיות, פסיכולוגיות וסוציולוגיות (Robinson et al., 1991), אשר הותאמו לצרכי המחקר. השאלון מיועד לחירשים וכבדי שמיעה הגרים בישראל, בגירים מגיל 18 ומעלה. החלטה אחת היא לא להגביל את הטווח המקסימלי של גיל המשתתפים משום שהשערות המחקר הן רלוונטיות לכל גיל באוכלוסיית לקויי השמיעה. על אף שבגילאים מבוגרים קשה יותר ההסתגלות לתמורות טכנולוגיות, ראוי ושווה לבחון את תחושותיהם של לקויי שמיעה מהאוכלוסייה המבוגרת של משתמשי הרשת לגבי תרומתו של המדיום עבורם. גיל נמוך מ 18 לא יספר במדגם משום שלרוב, בגילאים אלה חירשים עדיין משתייכים למסגרת לימודית כלשהי ותהליכי גיבוש הזהות והחיברות שלהם בעיצומם. ראוי לערוך מחקר נפרד על בני נוער לקויי שמיעה ולבחון השערות שונות מאלה המוצעות במחקר זה. ממצאי השאלון יעובדו על פי קריטריונים של מחקר כמותי. השאלון יתפרסם באתרי אינטרנט יעודיים לחירשים, פורומים בעיקר, מהם יוכלו הנשאלים להשיב על השאלון דרך קישור, ישירות ממסך המחשב. הנתונים של כל אחד מן השאלונים ישמרו בשרת המותאם לצרכי מחקרי רשת. הקישור של השאלון יהיה זמין במשך כ 4 שבועות, תלוי במספר המשיבים שייענו לו. מטרת המחקר הינה להגיע למספר רב של משיבים ככל שניתן (כחמישים משתתפים ישראלים, לכל הפחות). בעת ניתוח הממצאים יצויינו כמובן משתנים מתערבים, בעיות תקפות ומהימנות המתעוררות במחקרים מסוג זה. הסיבה לבחירת שיטת מחקר זו טמונה בכמה שיקולים: במחקרים המתבצעים באמצעות סקרי רשת ניתן להגיע לאנשים רבים יותר ממקומות מגוונים יותר בארץ, בזמן קצר יותר ועל כן העלויות הן זולות יותר, ביחס לשאלון מודפס. יחד עם זאת, אין להתעלם ממכשולים ועיכובים שיכולים להיגרם כתוצאה משימוש בשיטה זו. אם ישנה שאלה שאינה ברורה- לנשאל אין דרך לקבל הבהרות לגביה והחוקר נשען על תשובות המותנות ביכולת ההבנה של הנשאל. כמו כן, אין בקרה אם משתתף ענה על שאלון יותר מפעם אחת, מה שיכול להשפיע על תוצאותיו של המחקר, או לחילופין "נטש" את השאלון באמצע וויתר על השלמתו. זאת בנוסף לעיכובים טכניים שעלולים להיווצר בשרת שמספק את השירות. מעצם אי ביצוע המחקר במעבדה נחלש תוקפו של המחקר, אך מחקר מסוג זה אין הכרח שיבוצע בתנאי מעבדה. נוסף על כך, אין קבוצת ביקורת אשר תאשש כי הממצאים נובעים משימוש באינטרנט. כלומר תתכן אפשרות כי תחושת הלכידות החברתית נובעת מגורמים נוספים (משתנים מתערבים) הקשורים לממסד – כמו למשל לכידות חברתית הנובעת מפעילויות יזומות של המוסדות והארגונים השונים הקיימים למען לק"ש. אילו עמד לרשותי ידע נרחב בשפת הסימנים הייתי מבצעת ראיון עומק עם הנשאלים כדי להבין את עולמם הפנימי והחברתי באופן יסודי יותר. הבעייתיות בביצוע ראיון עומק עם חירשים הוא הקושי בתמלול הראיון משום שריאיון מסוג זה חייב היה להיות מוקלט בוידאו כדי למנוע מצב בו אהיה עסוקה ברישום אינטנסיבי של התשובות בעת הריאיון. כמו כן בעיה נוספת היא שתרגום של שפת הגוף של המרואיינים על ידי יכול היה להיות מוטה או שגוי, שכן שפת גוף, אצל חירשים באופן מיוחד, היא חלק חשוב בתקשורת ובהבעה העצמית.

ביבליוגרפיה •	כ"ץ, א., וגורביץ', מ. (1973). תרבות הפנאי בישראל: דפוסי בילוי וצריכה תרבותית. תל אביב: עם עובד. •	מקלוהן, מ. (2003). להבין את המדיה. תל אביב: בבל. •	ציבלין, נ. ושוקן-טופז, ב. (2000). השלכות חברתיות של האינטרנט על קהילת החירשים, כבדי השמיעה והמתחרשים. נדלה ב 6 בפברואר 2006 מאתר  מדרשת שדה בוקר: http://www.boker.org.il/meida/tikshuv/david/becky.htm •	Amichai-Hamburger, Y., (Ed.). (2005). The social net: human behavior in cyberspace. Great Britain: Oxford University Press. •	Amichai-Hamburger, Y. (2005). Internet Minimal Group Paradigm. Cyberpsychology & Behavior, 8 (2), 140-142. •	Amichai-Hamburger, Y., Ben-Artzi, E. (2000). The relationship between extraversion and neuroticism and the different uses of the internet. Computers in Human Behavior, 16, 441-449. •	Bat-Chava, Y. (1994). Group identification and the self-esteem of deaf adults. Personality and Social Psychology Bulletin, 20, 494–502. •	Baumeister, R., F. & Leary, M., R. (2000). The need to belong: desire for interpersonal attachments as a fundamental human motivation. In: Higgins, E., T. & Krugliansky A., W. (eds.). Motivational science: social and personality perspectives. Philadelphia, PA: Psychology Press. •	Cummings, J. N., Sproull, L., & Kiesler, S. B. (2002). Beyond hearing: Where the real-world and online support meet. Group Dynamics: Theory, Research and Practice, 6, 78-88. •	Innis, H., "The Bias of Communication", The Bias of Communication, (Toronto: University of Toronto Press), pp. 33-60. (originally published: 1950). •	McKenna, K. Y. A., & Bargh, J. A. (1998). Coming out in the age of the Internet: identity “de-marginalization” from virtual group participation. Journal of Personality and Social Psychology, 75, 681–694. •	McKenna, K. Y. A., & Green A. S. (2002). Virtual group dynamics. Group Dynamics: Theory, Research and Practice, 6, 27-116. •	McKenna, K. Y. A., Green, A. S., & Gleason, M. J. (2002). Relationship formation on the Internet: what’s the big attraction? Journal of Social Issues, 58, 9–31. •	McKenna, K. Y. A., & Seidman, G. (2005). You me and we: interpersonal processes in electronic groups. The social net: human behavior in cyberspace. Great Britain: Oxford University Press. 191-217. •	Nie, N. H., Hillygus, D. S., & Erbing, L. (2002). Internet use, interpersonal relationships, and sociability: A time diary study. In B. Wellman & C. Haythornthwaite (Eds.), The Internet in everyday life (pp. 215–244). Oxford, England: Blackwell. •	Tichenor, P. J., Donohue, G. A., & Olien C. N. (1970). Mass Media Flow and Differential Growth in Knowledge. Public Opinion Quarterly, 34, 159-170. •	 Robinson, J. P., Shaver, P. R., & Wrightsman, L. S. (eds.) (1991). Measures of personality and social psychological attitudes: volume 1 in measures of social psychological attitudes series. Academic Press. •	Sproull, L., & Faraj, S. (1997). Atheism, sex and databases: the net as a social technology. In S. Kiesler (ed), Culture of the Internet (pp. 35-51). New York: Erlbaum. •	Sproull, L., & Kiesler, S. B. (1986). Reducing social context cues: electronic mail in organizational communication. Management Science, 32, 1492-1512. •	Turkle, S. (1996). Virtuality and its discontents: Searching for community in Cyberspace. The American Prospect, 7 (24), 50-57.

שאלון בנושא שימוש באינטרנט בקרב חירשים וכבדי שמיעה בישראל שלום לך, השאלון הבא מיועד לחירשים ולקויי שמיעה החיים בישראל, אשר נוהגים להשתמש באינטרנט. השתתפותך במחקר זה חשובה לנו עד מאוד. מילוי השאלון אורך כ 15-20 דקות בממוצע. זהו שאלון אנונימי וחסוי. חשוב למלא את השאלון במלואו ובכנות ולזכור כי אין תשובה "נכונה" או "לא נכונה" – דעתך היא שחשובה לנו. תודה! 1. הגיל שלי: _____ 2. עיר מגוריי: _____________ 3. מין:     א. זכר		ב. נקבה 4. מצב משפחתי נוכחי:  א. רווק/ה	ב. נשוי/נשואה 	     ג. גרוש/ה, פרוד/ה    ד. אלמן/ה 5. התחתנתי בגיל:  _____ 6. נולדתי ב (ארץ) _________________ 7. שנת עלייה (אם רלוונטי) ___________ 8. ארץ המוצא של אמי ______________ 9. ארץ המוצא של אבי ______________ 10. מספר ילדיי:  א.1	  ב. 2	 ג. 3 	 ד. 4	 ה. 5 או יותר    ו. 0- אין לי ילדים 11. השכלתי היא: א. יסודית	  ב. תיכונית חלקית 	 ג. תיכונית מלאה ד.לימודי תעודה/ מקצוע	   ה. גבוהה (תואר ראשון/ שני/ דוקטורט)

12. אני מגדיר/ה עצמי כ : 	א. דתי/ת  	 ב. חילוני/ת   	     ג. מסורתי/ת 13. האם את/ה לק"ש (לקויי/ת שמיעה) מלידה?		א. כן          ב. לא 14. אם אינך חירש/ת או לק"ש מלידה, באיזה גיל אובחן אצלך ליקוי השמיעה? ______ 15. האם את/ה משתמש/ת בדרך כלל בשפת הסימנים? א. כן     ב. לא 16. לפי הערכות מקצועיות, ליקוי השמיעה שלך הוא: 	א. קל 		   ב. בינוני ג. חמור (קיימים שרידי שמיעה מועטים) 	 	ד. עמוק (ללא שרידי שמיעה) 17. כמה זמן יש ברשותך חיבור לאינטרנט בבית? _______ שנים ו________ חודשים. 18. האם ברשותך חיבור לאינטרנט מהיר בבית? א. לא		ב. כן 		ג. לא יודע/ת 19. האם את/ה משתמש/ת במצלמת רשת? א. כן  		ב. לא 20. מהו המקום העיקרי בו את/ה גולש/ת באינטרנט? א. בבית	ב. בעבודה	ג. במקומות שמספקים שירות אינטרנט (בתי קפה, אוניברסיטה וכו')	ד. אצל חברים	 ה. במועדון	 ו. במקומות אחרים: _________________

21. אני גולש/ת באינטרנט בממוצע: א. עד שעה ביום 	  ב. 1-2 שעות ביום	 ג. 2-3 שעות ביום 	 ד. 3-4 שעות ביום ה. 4-5 שעות ביום	 ו. יותר מ 5 שעות ביום 22. לפני שהיה לי אינטרנט- הייתי יוצר/ת קשר עם אנשים בעיקר דרך: א. SMS		 ב. פקס ג. ביקשתי מאנשים שיתקשרו בטלפון וידברו בשמי 	ד. אחר 23. באילו מהשירותים את/ה נוהג/ת להשתמש הכי הרבה (ניתן לסמן יותר מתשובה אחת): א. תכנות למסרים מיידיים (מסנג'ר, icq, וכו') 		ב. דואר אלקטרוני (אי-מייל) ג. חדרי שיחה- צ'טים	 	 ד. פורומים/ קומונות 		ה. גלישה באתרים שונים ו. אחר, פרט:_______________

24. אני משתמש/ת באינטרנט בעיקר כדי (ניתן לסמן יותר מתשובה אחת): א. לקבל מידע על פעילויות בקהילה לק"ש     ב. לקבל תמיכה נפשית שרק חירשים יכולים לתת	ג. להרגיש קרוב/ה לאנשים במצב כמו שלי (לק"ש) ד. זהו אמצעי תקשורת עבורי ה. זהו אמצעי לבילוי וריגוש עבורי ו. לצרכי עבודה ז.אחר, פרט ____________________________________ 25. מהו הקושי העיקרי שעמד בפניך עד שהתחלת להשתמש באינטרנט? א. תקשורת עם חברים וקרובים	ב. תעסוקה ופרנסה		ג. נגישות למידע ד. קשרים חברתיים			ה. אחר 26. באיזו מידה את/ה מרגיש/ה שהאינטרנט עזר לך להתגבר על מכשול זה? א. במידה רבה מאוד	  ב. במידה רבה    ג. במידה בינונית   ד. במידה מועטה    ה. לא עזר כלל 27. בצ'טים באינטרנט אני מתכתב/ת על נושאים שקשורים: א. בלקויי שמיעה בלבד				ב. בלקויי שמיעה, אך לא רק ג. אני לא כותב/ת על לקות השמיעה בכלל		ד. אני בכלל לא משתתפ/ת בצ'טים 28. בפורומים באינטרנט אני מתכתב/ת על נושאים שקשורים: א. בלקויי שמיעה בלבד				ב. בלקויי שמיעה, אך לא רק ג. אני לא כותב/ת על לקות השמיעה בכלל		ד. אני בכלל לא משתתפ/ת בפורומים 29. כאשר את/ה מתכתב/ת דרך האינטרנט עם אנשים שאינך מכיר/ה, באיזו מידה את/ה מזדהה כלק"ש? א. תמיד	ב. לרוב		ג. לפעמים 	ד. אף פעם	ה. אני לרוב מזדהה כשומע/ת		ו. לדעתי בכלל לא חשוב לציין זאת ז. אינני מתכתב/ת עם אנשים שאינני מכיר/ה.

30. איזה מהמשפטים הבאים הכי נכון לגביך? דרך האינטרנט...: א. אני מתכתב/ת רק עם לקויי שמיעה, מוכרים ולא מוכרים לי. ב. אני מתכתב/ת עם כל מי שמעניין אותי, אבל מעדיף/ה להתכתב עם לק"ש. ג. אין לי העדפה להתכתב עם לקויי שמיעה יותר מאשר עם שומעים. ד. אני מעדיפ/ה להתכתב עם שומעים בלבד. ה. אני מתכתב/ת רק עם אנשים שאני מכיר/ה היטב. 31. כמה אנשים חדשים הכרת דרך האינטרנט (שאיתם יש / היה קשר ממושך)? ________ 32. מאז שהתחברת לאינטרנט, כמה אנשים חדשים הכרת (שהפכו לחברים/ ידידים)  שלא דרך האינטרנט? _________ 33. כמה מהאנשים החדשים שהכרת דרך האינטרנט הינם לקויי שמיעה? __________ 34. האם נפגשת עם לקויי שמיעה שהכרת דרך האינטרנט? (סמן/י רק את המצב הכי נפוץ לגביך) א. כן, ואנחנו בקשר דרך האינטרנט וגם נפגשים לפעמים. ב. כן, נפגשנו רק פעם אחת או פעמיים ומאז אנחנו בקשר באינטרנט בלבד. ג. כן, נפגשתי רק פעם אחת או פעמיים  ומאז אנחנו לא בקשר בכלל. ד. לא נפגשנו אף פעם, אך הכרתי לקויי שמיעה דרך האינטרנט. ה. לא נפגשתי, כי לא הכרתי לקויי שמיעה דרך האינטרנט.

אנא ספר/י לנו כיצד האינטרנט השפיע על הקשרים עם האנשים שהכרת לפני שהיה לך אינטרנט: 35. מאז שיש לי אינטרנט אני נפגש/ת עם חברים: א. פחות	       ב. באותה מידה כמו לפני האינטרנט ג. יותר	       ד. רק באירועים מיוחדים (ימי הולדת, למשל) ה. לדעתי אם יש אינטרנט עם מצלמה זה מספיק ולא צריך להפגש פנים אל פנים.

36. היכולת לשמור על קשר עם חברים לקויי שמיעה באינטרנט: א. שיפרה את היחסים ביננו 		ב. לא השפיעה על טיב היחסים ביננו ג. השפיעה לרעה על היחסים ביננו

37. לפני שהיה לך אינטרנט, באיזו תדירות הרגשת שאת/ה חלק מקהילת לק"ש? א. אף פעם 	 ב. לעיתים רחוקות	ג. לפעמים	ד. לעיתים קרובות	ה. תמיד

38. מאז שיש לך אינטרנט בבית, באיזו תדירות את/ה מרגיש/ה שאת/ה חלק מקהילת לק"ש? א. אף פעם 	 ב. לעיתים רחוקות	ג. לפעמים	ד. לעיתים קרובות	ה. תמיד

39. באיזו תדירות את/ה מרגיש/ה שאת/ה יכול/ה לפנות באינטרנט לאדם לק"ש כדי לדבר או להתייעץ? א. אף פעם 	 ב. לעיתים רחוקות	ג. לפעמים	ד. לעיתים קרובות	ה. תמיד

40. באיזו תדירות את/ה חש/ה שיש לך הרבה משותף עם לק"ש שאיתם את/ה בקשר באינטרנט? א. אף פעם 	 ב. לעיתים רחוקות	ג. לפעמים	ד. לעיתים קרובות	ה. תמיד

41. באיזו תדירות נהגת להשתתף באירועים ופגישות של קהילת לק"ש לפני שהתחברת לאינטרנט? א. אף פעם 	 ב. לעיתים רחוקות	ג. לפעמים	ד. לעיתים קרובות	ה. תמיד

42. באיזו תדירות את/ה משתתפ/ת כיום באירועים ופגישות של קהילת לק"ש? א. אף פעם 	 ב. לעיתים רחוקות	ג. לפעמים	ד. לעיתים קרובות	ה. תמיד

43. בהשוואה לקבוצות אחרות שאיתן את/ה מתכתב/ת באינטרנט, באיזו מידה חשובה לך ההתכתבות עם אנשים מקהילת לק"ש? א. במידה רבה מאוד	  ב. במידה רבה     ג. במידה בינונית    ד. במידה מועטה     ה. כלל לא חשובה

אנא ציין/י עד כמה את/ה מסכים/ה או לא מסכימ/ה עם המשפטים הבאים (סמן/י X במשבצת):	מסכימ/ה במידה רבה מאד	מסכימ/ה במידה רבה	מסכימ/ה במידה מועטה	  לא מסכימ/ה בכלל	 לא רלוונטי עבורי 44. כשאני מתכתב/ת באינטרנט אני מרגיש/ה נוח יותר להתבטא בפני שומעים (יותר מאשר בפני לקויי שמיעה). 1   	   2	   3	   4	   9 45. כשאני מתכתב/ת באינטרנט אני מרגיש/ה שאני סומכ/ת על שומעים יותר מאשר על לקויי שמיעה. 1	  2	   3	   4 	   9 46. באינטרנט אני מרגיש/ה שהאנשים השומעים מקבלים אותי ומבינים אותי יותר מאשר לק"ש.	  1	   2	   3 	   4	   9 47. אם נודע דרך האינטרנט שיש לק"ש שמצוי במצוקה כלשהי, הרבה לקויי שמיעה נרתמים לעזור לו. 1	  2	   3	   4	   9 48. את לקויי השמיעה, שאיתם אני בקשר דרך האינטרנט, לא מעניין מה אני מרגיש/ה או חושב/ת. 1	  2	   3	   4	   9 49. האינטרנט גורם לי להרגיש יותר מעורב/ת בחיי הקהילה לקויית השמיעה. 1	  2	   3	   4	   9  50. אני מתבייש/ת להשתמש בשפת הסימנים ליד אנשים שומעים שאני לא מכיר/ה. 1	  2	   3	   4	   9 51. כשאני מתכתב/ת באינטרנט עם לק"ש, אני בדרך כלל מרגיש/ה חלק מקבוצה של חברים.	   1	   2	   3	   4	   9 52. האינטרנט אינו גורם לי להרגיש שאני שווה ללקויי שמיעה אחרים.	   1	   2	   3        	   4  	   9 53. כשאני מתכתב/ת באינטרנט עם שומעים, אני מרגיש/ה בטוחה בעצמי, יותר מאשר בפגישה איתם "פנים אל פנים".	   1	   2	   3	   4    	   9  54. אני מרגיש/ה שבאינטרנט  השומעים מבינים אותי טוב יותר מאשר בפגישה  איתם "פנים אל פנים".	   1	   2	   3	   4	   9 55. כשאני מתכתב/ת באינטרנט עם שומעים, אני בדרך כלל מרגיש/ה שאני לא שווה להם.	   1	   2	   3   	   4	   9 56. כשאני מתכתב/ת באינטרנט עם שומעים, אני לא אוהב/ת לגלות להם שאני לק"ש. 1 	  2  	   3	   4	   9 57. אנשים עונים על שאלונים כאלה בכנות. 1	  2	   3	   4	   9

תודה על השתתפותך במחקר זה!