Párhuzamos infrastruktúrák demokráciája

Rövid ismertető
Szokás mondani, hogy a (többségi) demokrácia nem jó, de még nem találtak ki jobbat. Van pár eltérő megoldás a Magyarországon alkalmazott (4 éves ciklikusságú, listás+egyéni parlamentre alapozott, erősen központosított, "a győztes mindent visz") rendszertől, pl. svájc (bár nem ismerem a részleteit). Nem vagyok nagy híve a másokra kényszerített világmegváltó kísérleteknek, mert könnyen szoft és hard diktatúrákban végződnek, ezért óvatosnak kell lennünk a nagy változtatásokkal. De van egy ötletünk, amely eléggé eltérő a létező modellekhez képest, amely első ránézésre nem a kényszer, hanem a szabadság irányába mozdul el, és emellett nem hordozza magában a többségi demokrácia szekértábor építő mechanizmusát, amely az egyéneket az inkorrektség irányába tólja.

Vizsgáljuk meg, hátha jó az ötlet:

A választásokon nem „a győztes mindent visz” játékot játszunk, hanem az emberek bejelentkeznek „kötelezően választható nyugdíjpénztár”-szerűen az általuk kiválasztott párt szolgáltató rendszerébe. A következő ciklusban e párt kap utánuk fejpénzt, és ebből kell szolgáltasson számukra: oktatást, egészségügyet, nyugdíjt, kultúrát, szociális rendszert, vagyon elleni bűncselekmények bűnüldözését, talán közrendet, stb. Tehát ki-ki oda megy kórházba, iskolába, nyomozóhatósághoz, stb., ahová bejelentkezett. Természetesen a feladatkörök egy része nem oszható fel (hadsereg, talán külpolitika, stb.), ezek a győztesnél maradnak, a klasszikus többségi demokrácia működése szerint.

A szolgáltatások természetesen csak ott indíthatóak be a választpolgárok számára, ahol a mérethatékonyság ezt lehetővé teszi. Azaz saját egészségügyhöz kell pl. 5000 fő a környéken (településen), iskolához 3500, stb. Azaz megszűnne a százalékos (jelenleg 5%) parlamenti küszöb, ehelyett egy nagyvárosban könnyebben összejön a külön infrastruktúra tömegbázisa, kisebb településeken pedig kevéssé. Nem szükségszerű, hogy minden létrejöjjön, lehet, hogy iskola már lesz, de kórház még nem.

Az adók, adósávok, felosztó-kirovó nyugdíj, stb. megállapítása: a kampányban ígérni mindent lehet, de a választások után a következő ciklusra azonos adók lesznek mindegyik pártnál. Elsőre súlyozott átlagot mondanék, de ezt még ki kell dolgozni, mert ez elég sok elemből áll (sávok, értékek, adó- és járulékfajtánként), és valószínűleg ez a számítás meghatározó a rendszer működésére nézve.

Nyitott kérdések

 * Kelljen további sorrendet (másodlagos, harmadlagos, stb. preferenciát) jelölni választáskor, hogy aki olyanra szavazott, ami nem tud megvalósulni, az bekerüljön a következőbe?
 * Milyen funkciók legyenek a klasszik többségi demokrácia szerint kezelve, és a többinek milyen létszám limitjei legyenek, ez milyen rendszer szerint legyen változtatható, stb.
 * A rendszer önjavító mechanizmusa: milyen kérdésekhez lehet nyúlni a választásokkor, és mik tartoznak az Alkotmányhoz, ezt hogyan lehet változtatni?
 * Modellezni (Szétesik, széttagozódik e rendszer eredményeként a társadalom? Gazdagok-szegények, dolgozók-nyugdíjasok, családok-egyedülállók, etnikai csoportok?)
 * szavazónként azonos mértékű pénzt (fejpénz) adni a pártoknak? azaz a bejövő adót leosztani a működtetendő infrastruktúra arányában (azt tippelem, ez a jó)
 * a szavazó adóját adni a pártoknak? (szerintem ekkor szétszakad a társadalom)
 * Elnéptelenednek a kistelepülések?
 * A politikai pártok gazdasággal összefüggő szolgáltatásai milyen mechanizmusokat építenek fel a nagyvállalatok és a pártok között létrejövő üzleti kapcsolatok miatt?
 * Egyéb buktatók? Modellezni, hogy hová tartana egy ilyen rendszer, milyen szabályzókkal lehet vezérelni, milyen mutatók jellemzik a rendszer minőségét (mitől jó vagy rossz egy társadalmi rendszer), és így mit lehet ebből kihozni.
 * Nyugdíj? Modellezni: amíg felosztó-kirovó, addig működhet ez? Rosszabb, mint a jelenlegi?
 * Mitől lesz ez más, mint a "minimális állam" dolog? (azt hiszem, azért, mert nem készül felszámolni szolgáltatásokat, csak versenyezteti azokat)
 * Mi lesz a nemszavazókkal?

Előnyök

 * Verseny a politika által vezérelt rendszerekben, így minden felduzzadt, diszfunkcionális intézmény reális méretűre csökken, transzparens lesz, stb.
 * Nincs ciklusonkénti ígérgetés-teljesítés-megszorítás-osztogatás-(ígérgetés...)
 * A választók racionális döntésekre kényszerülnek, hiszen a saját bőrükre megy a játék, „nem rántják magukkal a szomszédot” (együtt sírunk), hanem lemarad a szomszédtól, ha nem hajlandó gondolkodni, és reálisan nézni a politikai versenyt. Így a politikai verseny is teljesen átalakul.
 * Titkos szavazás biztosítása érzékeny közösségi kérdésekben: szkóp meghatározása, módszerek a kivitelezésre

Akadályok (vagy inkább: miért nem látok komoly akadályt)

 * Bár szoktalan az ötlet, de szerintem a politikusoknak is tetszene, hiszen a négyévenkénti egzisztencia lutri megszűnne, és folyamatosan lehetne kamatoztatni a képességeiket.
 * Az egész ügy korábban azért nem is jöhetett szóba, mert nyilván kell tartani sok dolgot, és ez költséges. Napjainkra - az informatika fejlődésével - vált lehetővé, hogy egy ilyen rendszer működtetése többet hoz a konyhára, mint amennyi a ráfordítás.
 * A többségi demokrácia titkos szavazáson alapul, és van is oka, hogy miért: az emberek nem szeretnék, ha a hatalom tudna róla, hogy ők nem támogatják. Na, ez itt nem játszik, de a rendszer arra épül, hogy mostanában nem az alap szabadságjogok a központi kérdéskör, hanem a demokrácia gravitálása a (nemtudomhova). Talán üzemszerűen, rendszeresen titkosan szavazni kellene az Alkotmányról, hogy bármikor vissza lehessen térni a titkos, többségi demokráciához, ha issue-vá válna az alapjog - vagy szétválasztani az szolgáltató szavazást attól, ami miatt titkos mostanában még a szavazás.

Felmerült kérdések, válaszok

 * A fejpénz az adó nagy részének elosztása (visszaosztása) infrastruktúra üzemeltetési célokra.
 * Azért kell azonos adó, mert különben lesz gazdagok pártja, meg szegények pártja.
 * Központi helyre menne az adófizetés, ott osztanák szét. Tehát a munkahelyeden nem kellene mindenkinek tudnia, hogy X párt rendszerében vagy.