Tomer`s Hebrew proposal

Italic textהרגלי שימוש באינטרנט והשפעתם על מתבגרים בישראל

הופעתה של מדיה חדשה בעבר יצרה כול פעם אפקטים שונים. כול התפתחות חדשה משמעותית בטכנולוגיות תקשורת גררה השלכות מורכבות בהיבט חברתי, יחסי אנוש, ובסוגיות של אישיות האדם. בנוסף לכך, התקיים דיון בשאלה, האם הופעת טכנולוגיות תקשורת מהפכניות גררה שינויים חיוביים או שינויים שליליים. עם הופעתם של טכנולוגיות תקשורת חדשות, בכול פעם לקח זמן, לעיתים עשרות שנים או שנים בודדות, עד שהשימוש "האמיתי" התגלה, עד שהשימוש התייצב לשימוש אותו אנו מכירים היום.

שימושים
בנוגע לאינטרנט המחקר עדיין בעיצומו. עד כה, ידוע כי קיים הבדל גדול בשימוש שעושים מבוגרים לעומת השימוש שעושים מתבגרים באינטרנט. אצל מתבגרים השימוש חשוב במיוחד היות וידוע כי הם נוטים לאמץ טכנולוגיות חדשות באופן מקיף יותר ונוטים לאמצם לחייהם החברתיים .(Brown, Mounts, Lamborn, & Steinberg, 1993; Madden & Rainie, 2003). קיימים הבדלים במידה ובפוטנציאל של השפעת השימוש על קבוצות אלו. כיום השימוש באינטרנט באופן רחב היקף קיים מעט פחות משני עשורים. מתבגרים כיום גדלים לעולם בו האינטרנט וטכנולוגיות המחשב הם עובדות חיים ברורות ובשל כך התייחסותם לאינטרנט והשימוש שהם עושים ברשת ישאו אופי שונה, אשר יתכן וירמוז על אופי הרשת לאחר תקופת "חבלי הלידה". כמו כן במעבר מילדות לבגרות, בני נוער מגבשים את זהותם ושייכותם לעולם. תקופה כזו מתאפיינת באי וודאות וחוסר ביטחון. בתקופה זו נלמדים כישורים חברתיים על ידיהם מהאנשים הקרובים אליהם (הורים וחברים). מתבגרים נמשכים במיוחד לשימוש בתוכנות למסרים מיידיים יותר מכל שימוש אחר במחשב לצרכי תקשורת.בארה"ב נמצא ש 75% מבני הנוער שלהם יש גישה לאינטרנט משתמשים בתוכנות למסרים מיידיים ו35% מהם משתמשים בהן מידי יום. (The Pew Internet Project Report, 2001a). במחקר אחר נמצא כי תוכנות מסרים מיידים (תמ"מ) מהווים אמצעי התקשורת הראשי לתקשר אחד עם השני עבור 19% מבני הנוער בארה"ב. ( Bonka, Boneva, Quinn,. Kraut, Kiesler, & Shklovski.2005). בבריטניה נמצאו נתונים דומים. (Livingston & Bober, 2005). בישראל לא נעשה כלל מחקר דומה בנוגע להרגלי השימוש באינטרנט לצרכי תקשורת ואינטראקציה חברתית אצל מתבגרים.

השפעות
בכוונתי לבדוק מספר היבטים של איכות החיים ואת האופן שיש לשימוש באינטרנט השפעה עליהם בקרב מתבגרים. מחקרים קודמים מראים שעל איכות החיים משפיעה התחושה שמבינים אותי,ומעריכים אותי ובמיוחד אינטראקציות חברתיות נעימות ותחושת קירבה לאחרים. ( Reis, Sheldon, Gable, Roscoe, & Ryan.2000). כמו כן נימצא כי לזמן הגלישה באינטרנט ולמידת השימוש בתוכנות מסרים מיידים יש קשר לרמת תחושת הבדידות וחרדה חברתית. (gross, juvonen, & gable, 2002). נמצא כי בקרב בני נוער מופנמים, מהווה השימוש באינטרנט ככאמצעי תקשורת, פיצוי על המחסור בכישורים חברתיים. (Jochen, Valkenburg, & Schouten, 2005).. מעבר לכך, נמצא כי מספרים הולכים וגדלים של בני נוער מדווחים כי השימוש באינטרנט לצרכי שמירת קשר עם חברים עדיפה על פני כל אמצעי תקשורת אחר, בשל סדר יום צפוף ויומן עמוס פעילויות, וכך קל יותר לשמור על קשר עם החברים. (Lenhart, Rainie, & Lewis, 2001). האם ניתן להסיק מהמחקר עד היום כי תקשורת מתווכת אינטרנט משפרת את איכות החיים של בני הנוער ומפצה על מחסור בכישורים חברתיים ותכונות אישיות כגון חרדה חברתית, או שניתן לפרש את הידוע עד היום כביטוי לקשרים בין אישיים חלשים ושטוחים ואף לזהות ירידה ופגישה במיומנויות אלו?

אם כן, הנושאים שבכוונתי לבדוק הם: 1.	מה הם הרגלי השימוש של מתבגרים בישראל בתקשורת מתווכת מחשב? 2.	מה הן ההשפעות שיש לשימוש ובגלישה באינטרנט על מתבגרים ביחס להיבטים הבאים: a.	איכות חיים b.	תחושות של בדידות לעומת קירבה c.	דיכאון d.	כישורים חברתיים

שיטת המחקר
1.	שאלונים במספר בתי ספר, בערים שונות על מנת להשיג חתכים דמוגרפים שונים, בטווחי גילאים שונים ותת קבוצות תרבותיות כגון עולים, דתיים וכו'. (ישובים כמו שוהם לעומת אשדוד, תלמידי כיתות ו' לעומת תלמידי כיתות י', וכדומה). 2.	ריאיונות איכותניים על מנת להשיג מידע מפורט יותר בהתאם לממצאי השאלונים. יתכן ויש מקום לבצע ריאיונות עם המתבגרים, אך יחד עם זאת , עם הוריהם, וחבריהם, על מנת לאמת את המידע שנאסף עד כה בנוגע להרגלי הגלישה שלהם והשימוש במחשב כמו גם על חבריהם וכישוריהם החברתיים, התנהגותם החברתית וכיו"ב.

מקורות
1.	Spitzberg, B. H. (2006). Preliminary development of a model and measure of computer-mediated communication (CMC) competence. Journal of Computer-Mediated Communication, 11(2), article 12. 2.	Matthew S. Eastin,. (2005). Teen Internet Use: Relating Social Perceptions and Cognitive Models to Behavior. Feb 2005, Vol. 8, No. 1: 62-75. School of Communication, Ohio State University, Columbus, Ohio.

3.	Prezza, Miretta; Pacilli, Maria Giuseppina; Dinelli, Serena (2004). Loneliness and new technologies in a group of Roman adolescents. Computers in Human Behavior. Vol. 20, no. 5, pp. 691-709. Sept. 2004. 4.	Jochen P. Valkenburg, P., Schouten, P. Developing a Model of Adolescent Friendship Formation on the Internet. Oct 2005, Vol. 8, No. 5: 423-430. Amsterdam School of Communications Research, University of Amsterdam, Amsterdam, The Netherlands.

5.	Kiesler, S. Kraut, R., Lundmark,V., Mukopadhyay,T., Patterson,M., Scherlis, W. Internet Paradox: A Social Technology That Reduces Social Involvement and Psychological Well-Being? American Psychologist, Vol. 53, 1998. 6.	Kraut R.; Kiesler S.; Boneva B.; Cummings J.; Helgeson V.; Crawford A. Internet Paradox Revisited. Journal of Social Issues, Volume 58, Number 1, January 2002, pp. 49-74(26).

7.	Seepersad, S. Coping with Loneliness: Adolescent Online and Offline Behavior. Feb 2004, Vol. 7, No. 1: 35-39. Department of Human and Community Development, University of Illinois at Urbana-Champaign, Urbana, Illinois

8.	Mckay, S., thurlow, C. & Zimmerman, H.T. Wired whizzes or thecno-slaves? Young people & their emergent communication technologies.2005. 9.	Wartella,E., o`keefe,B., scantling,R. Children & interactive media. A compendium of current research & directions for the future. Wartella institute. May 2000. 10.	Warella, E., lee, J. H., caplovitz, A.G., Children & interactive media :an update research compendium. Wartella institute. November 2002.

11.	Gross .E.F. Adolescent Internet use: What we expect, what teens report. Applied developmental psychology 25 (2004) 633 649.

12.	Ybarra,M., Alexander,C., Mitchell, KJ. Depressive symptomatology, youth Internet use, and online interactions: a national survey. Journal of adolescent health 36 (2005) 9-18.

13.	Marquez J., The Effect of Instant Messaging on the Social Lives of Students Within a College Dorm. stanford.edu

14.	Gross, E. F., Juvonen, J., & Gable, S. L. (2002). Internet use and well-being in adolescence. Journal of Social Issues, 58 (1), 75-90. 15.	Brown, B. B., Mounts, N. S., Lamborn, S. D., & Steinberg, L. D. (1993). Parenting practices and peer group affiliation in adolescence. Child Development, 64 (2), 467-482. 16.	Ito, M., & Daisuke, O. (2003). Mobile phones, Japanese youth, and the re-placement of social contact. Retrieved January 21, 2006 from http://www.itofisher.com/PEOPLE/mito/mobileyouth.pdf 17.	Madden, M., & Rainie, L. (2003). America's Online Pursuits: The Changing Picture of Who's Online and What They Do. Washington, DC: Pew Internet & American Life Project. 18.	Livingstone, S., & Bober, M. (2005). UK Children Go Online: Final Report of Key Project Findings. London: Economic and Social Research Council. 19.	Lenhart, A., Madden, M., & Hitlin, P. (2005). Teens and Technology: Youth are Leading the Transition to a Fully Wired and Mobile Nation. Washington, DC: Pew Internet & American Life Project. 20.	Lenhart, A., Rainie, L., & Lewis, O. (2001). Teenage Life Online: The Rise of the Instant-Message Generation and the Internet's Impact on Friendships and Family Relationships. Washington, DC: Pew Internet & American Life Project. 21.	Kraut, R., Patterson, M., & Lundmark, V. (1998). Internet paradox: A social technology that reduces social involvement and psychological well-being? American Psychologist, 52 (9), 1017-1031.