Pozadie Starej Zmluvy

I.	Biblia a dejepis A.	Prečo toto robíme? 1.	Čo očakávate od tohto predmetu? 2.	Prečo si myslite, že tento predmet je dôležitý? 3.	Prečo by mali práve takéto veci vám pomôcť k lepšiemu pochopeniu Biblie? (Pretože sme ďaleko od biblických čias a zeme, a nepoznáme historické udalosti, zvyky, klímu, a iné veci, ktoré boli pre ich život dôležite a samozrejmé. Výsledok z toho je, že často krát nerozumieme alebo prehliadneme niečo v texte, čo je dôležité pre jeho správny výklad.  Niekedy veci, ktoré sa môžeme dozvedieť cez takéto štúdium nemajú až taký veľký vplyv na interpretáciu, ale sú zaujímavé, lebo nám pomôže si lepšie predstaviť, aký bol život v čase príbehov, ktoré čítame v Biblii.  Zároveň by som chcel zdôrazniť jednu vec, ak chceme pristupovať k Biblii, musíme prísť cez predné dvere, nemôžeme sa vkradnúť cez bočne dvere a očakávať, že sa dozvieme to, čo Boh chce, aby sme sa dozvedeli z Jeho písma.  Vkradnúť cez bočné dvere podľa mňa znamená, pristupovať k Biblii, ako keby bola napísaná ľudom v našej kultúre a v našom čase, keď v skutočnosti bola napísaná ľuďom v úplne inom čase a z úplne inej kultúry. Ako kresťania, Biblia je naša kniha, je to kniha ktorá sformovala našu kultúru a má pre našu interpretačnú komunitu najvyššiu autoritu. Predsa, vstúpiť cez predne dvere znamená uvedomiť si, že sme (v nejakom zmysle) na cudzej pôde. Keď prídeme k písmu s očakávaním, že sa dozvieme, čo Boh od nás očakáva, to znamená dozvedieť sa, čo autor (Mojžiš, Jozua, Dávid, atď.) chcel povedať, a to znamená poznať ich situáciu, ich kultúru a ich časy. To je snaha tohto predmetu, pristupovať k Biblii cez predné dvere.) B.	Aké sú zdroje týchto informácii? 1.	Čo nám pomôže k tomu, aby sme porozumeli tieto zvyky? (knihy ako naša učebnica na tento predmet. Takéto, sú sekundárne alebo druhotné zdroje.) 2.	Ale odkiaľ sú zdroje, z ktorých oni čerpajú? Odkiaľ majú oni ich informácie?  (z Biblie, informácie zberané z archeologických vykopávok, staré texty z archeologických vykopávok a iné texty, ktoré sa nám zachovali. Tieto, vrátane aj Bibliu, sú primárne zdroje informácie.) a)	Biblia- sama nám poskytne informácie o zvykoch, zemepise, alebo dejinách, ktoré tvoria pozadie pre iné texty. Deuteronomium napríklad je dôležité pozadie pre neskoršie knihy SZ ako je napríklad kniha Jozuova, Sudcov, Kráľov, Izaiáša, a iné. b)	Informácie zberané z archeologických vykopávok- granátovník zo slonoviny, ktoré má nápis „pre chrám YWHW, svätý kňazom.“ c)	Texty z archeologických vykopávok- Merenptah stéla z 13. storočia pr. Kr. , ktorá je prvý mimo-biblický dôkaz pre existenciu Izraela. Ešte dôležitejšie sú texty napríklad z knižnice Asurbanipal. Asurbanipal poslal pisárov po celej Asýrie a Babylone, aby opisovali a prekladali sumerksé, akadské, asýrské a babylonské texty, ktoré obsahovali historickú, vedeckú, a nábožnú literatúru. Jeho knižnica je prvá, ktorú našli archeológovia a bolo v ňom tisíce textov, ktoré nám poskytujú informácie pre datovanie udalosti v Mezopotámii a ktoré nám pomôžu rozumieť život v Asýrie v tej dobe. d)	Iné texty, ktoré sa nám zachovali (Josephus, Apokrypha). 3.	Archeológia a)	Ako vedia, kde kopať? (1)	Khirbet- časť ruiny sú vidno na zemi (Khirbet Qumran, kde kopírovali zvitky v posledných storočiach pr. Kr.) (2)	Tell (Tel- hebrejsky)- kopček, ktorý úplne pokryje ruiny. Veľa telov sa podobá na prírodné kopce alebo nízke mesy (stolové hory). Až v 19. storočí si ľudia uvedomili, že nie sú to kopce ale ruiny. b)	Akože sa zachovali pozostatky tých miest vo vrstvách? (1)	Pred Grékmi, (teda počas biblických dejín Palestíny) ľudia osídlili na kopcoch pri zdroji vody. (2)	Po čase rôzne veci sa mohli stať sídlisku. (a)	Zemetrasenie (b)	Zdroj vody sa dočasne vysušil (c)	Osídlenci obnovili mesto, zbúrali staré domy, vyrovnali zem a stavali nové domy a budovy nad starými. Keď skončili, nová vrstva sedela trochu vyššie nad starou vrstvou. (d)	Vojna s rôznymi stupňami zničenia (e)	Požiar (3)	Identifikácia vrstiev sa komplikuje tým, že… (a)	C.	Často krát, keď sa do niečoho pustíme, dozvieme sa, že to nie je tak ľahko, ako sme očakávali.  Prídu do cesty komplikácie, ktoré znepríjemňujú naše pátranie a niekedy sa nám chce vzdať sa.  Alebo aspoň to zhasí náš pôvodný záujem a naivnú horlivosť.  Keďže aj tento predmet sa veľmi ľahko stane jeden z tých predmetov, ktoré sa stanú nezaujímavými a s tým aj zdanlivo nepraktickými, bolo by dobre, keby sme sa dopredu pripravili na problémy, ktoré nám môžu prísť do cesty. Tak, aké sú tie problémy? 1.	Máme malo informácii. 2.	Nevieme interpretovať informácie, ktoré máme. Alebo, sú rôzne interpretácie a niektoré sú v rozpore s našou interpretáciou Biblie. Zoberte hore spomenutú Merenptah stélu, ktorá hovorí o Izraele a ktorá bola napísaná v 13. storočí. Pre nás to je dôkaz, že Izrael už v 13. storočí existoval. Lenže iní nie sú si takí istí. Napríklad Thomas L. Thomson vidí problém v tom, čo to je Izrael. Thomson si myslí, že na tejto stéle Izrael je len eponym pre obyvateľstvo Hurru a nie je zmienka o konkrétnom národe. a)	Maximalisti a Minimalisti (1)	Maximalisti- Nandrásky!, Kitchen (2)	Minimalisti- Lemche, Thompson D.	Biblia ako dejepisná kniha 1.	„Je najvyšší čas, aby dejiny Palestíny sa zmohli a formálne odmietli agendu a obmedzenie tzv. biblických dejín . . . Nie teológ, ale historik je ten, ktorý má určiť agendu. . . . smrť „biblických dejín“ . . . a)	Whitelam si myslí, že Izrael, teda aspoň ten, ktorý zostavila biblická teológia, je len výmysel, ktorý zacloní skutočné dejiny Palestíny. b)	Problém je, že v dnešnom kontexte je vôbec otázne, či môžeme rozprávať o dejinách Izraela. Sú teológovia a archeológovia, ktorí tvrdia, že Biblia je len ideologická kniha, ktorá nemá podklad v skutočnosti a brať ju ako historickú knihu je omyl, ktorý nie je ani len naivný omyl, ale omyl, ktorý vytvorí myslenie, ktoré zapríčiňuje násilie v dnešnom Palestíne. c)	Ale čo má toto spoločne s nami a našou túžbou získať znalosti o pozadí Biblie, ktoré nám pomôže s porozumením biblického textu? (1)	Po prvé, tento je kontext, v ktorom čítame Bibliu a v ktorom zvestujeme našu interpretáciu Biblie. Náš cieľ je, aby evanjelium sa zasahovalo do sŕdc ľudí v našej spoločnosti a to znamená, vedieť evanjelium komunikovať v kontexte, kde viac a viac ľudí spochybňuje našu interpretáciu. (2)	Po druhé, my evanjelikálni kresťania, sme často interpretovali Bibliu, ako keby bola moderným historickým dielom. Lenže Biblia nie je moderným historickým dielom, Biblia je starovekým historickým dielom, a to je niečo veľmi iné. 2.	V akom zmysle je Biblia dejepisná kniha alebo historické dielo? a)	Najprv by sme mali odpovedať na otázku, „čo to je historické dielo?“ (1)	Objektívne, nesnaží sa presviedčať, len nestranné komunikovať pravdu o tom, čo sa stalo. Nesnaží sa zmeniť môj pohľad na svet (môj svetonázor). (2)	Chronologicky organizované- Začínajú od časového začiatku a pokračujú podľa časovej priamky, do tej miery, do ktorej sa dá. (3)	Je o minulosti; nie o budúcnosti. (4)	Nie je estetické dielo. b)	A toto môžeme trocha rozvíjať, môžeme rozprávať o, (1)	Princípe verifikácie. Je nemožne verifikovať (overiť) biblické svedectvo dejín. Nemáme mimobiblické zdroje, ktoré by potvrdili biblické svedectvo. To znamená, že nemôžeme počítať s Bibliou ako zdroj dejín. (Zdroj je vinný, pokiaľ nedokážeme opak.) (2)	Dôveryhodnosti svedka. (a)	Uprednostňujeme očitý svedok pred neskoršími svedkami. (b)	Uprednostňujeme opisy, ktoré nie sú ideologicky napísané. (c)	Uprednostňujeme opisy, ktoré sa prispôsobujú naše očakávania o tom, čo je normálne, možne, pravdepodobné, atď. (3)	Na základe b) môžeme vyvodiť, že artefakty z archeologických vykopávok sú lepšie zdroje histórie, ako je biblicky text. c)	Kde v Biblii nájdeme historické udalosti? Dajte mi príklad. d)	Ak Biblia nie je historické dielo, potom naše kresťanstvo je nezmyselné. „Veď ak nieto zmŕtvychvstania, ani Kristus nebol vzkriesený.  A ak Kristus nebol vzkriesený, tak je prázdne naše kázanie, prázdne je aj vaša viera.“  I Korintským 15:13-14.  Ak Biblia nie je historické dielo, potom to, čo tvrdí je len obraz skutočnosti a nie skutočnosť sama zo seba.  Ale ak naša evanjelikálna viera má obstať, Biblia musí byť pravdivá reprezentácia skutočnosti. 3.	Ale Biblia je zároveň literárne dielo.  Čo to znamená, že Biblia je literárne dielo? a)	Biblia nie je len časová priamka, ktorá slúži ako zoznam udalosti, ktoré sú podstatné pre našu vieru. b)	Biblia komunikuje cez príbehy a nie cez priehľadné tvrdenia. Pravda, ktorú nám chce Biblia komunikovať nie je na povrchu.  Ak chceme ju správne pochopiť, musíme sa dostať do toho hlbšieho významu. c)	Biblia je teologická kniha. Inými slovami by som mohol povedať, že Biblia je ideologická kniha. Toto v prvom rade znamená, že Biblia má agendu, Biblia je propaganda- je podvratná. Biblia nechce len komunikovať udalosti, ktoré sa v dejinách stali. Biblia poskytuje interpretáciu týchto udalosti a nie len, že poskytuje interpretáciu, ale sa snaží nás presviedčať, že jej interpretácia je tá správna a že ak neprijmeme jej interpretáciu, môže to pre nás skončiť zle. d)	Pre tieto dôvody, musíme byť veľmi opatrní v našej interpretácii Biblie. Naše očakávanie od historického diela je iné, ako očakávanie, s ktorým písali autori Biblie. e)	Toto je dôvod, prečo ja vidím túto prednášku ako jedna z najdôležitejších prednášok tohto semestra. Môj názor je, že často krát prichádzame k textu s nesprávnymi očakávaniami, ktoré skreslia našu interpretáciu Biblie. Očakávame, že Biblia je napísaná ako moderné historické dielo. 4.	Príklad z 1M 1. a)	Čistá historická interpretácia (1)	Boh stvoril svet za sedem dní v roku 4004 pr. Kr. (2)	V prvý deň Boh stvoril svetlo a oddelil ho od tmy. (3)	V druhý deň Boh stvoril oblohu a oddelil ju od vôd. (4)	V tretí deň Boh zhromaždil vody na jedno miesto a ukázal sa súš, Boh stvoril sviežu zeleň, byliny, ovocné stromy, atď. (5)	V štvrtý deň Boh stvoril svetlá, ktoré vládnu v noci a cez deň! (6)	V piaty deň Boh stvoril živé tvory, ktoré žijú vo vode a vtáci, ktoré žijú v oblohe. (7)	V šiesty deň Boh stvoril zvieratá a človeka. (8)	V siedmy deň Boh odpočinul. b)	Literárna interpretácia (1)	Môžeme si všimnúť, že tento text má „básnickú“ štruktúru. To, čo Boh stvoril vo štvrtý deň, Boh vložil do toho, čo stvoril v prvý deň. Taký istý vzťah je s druhým a piatym veršom a tretím a šiestim veršom. (2)	Enuma Eliš je veľmi podobný príbeh o stvorení z Babylonu a pravdepodobne má pôvod ešte skôr u Sumerov. (a)	Enuma Eliš je napísaný na sedem tabulách. (b)	Človek je vrchol stvorenia (c)	Marduk stvoril človeka, aby človek mohol robiť prácu bohov, aby bohovia si mohli oddýchnuť od svojej práce. (3)	Biblia spomína, že Boh stvoril veľké svetlo a malé svetlo. Prečo nehovorí šemeš a jirech? Lebo sú kanaánskí bohovia a Biblia sa vyhýba tomu, aby uznal iných bohov okrem YHWH. (4)	Keď takto čítame tento text, nie je úplne jasné, že autor chcel komunikovať kedy bol svet stvorený, v akom poradí boli veci stvorené alebo za aký dlhý čas. Možno, že chcel, ale nie je to úplne jasné. Oveľa jasnejšie je to, že Boh stvoril svet pre človeka. Boh vytvoril najprv hniezdo a do neho vložil človeka. Tak isto sa nám zdá, že chce porovnať jeho príbeh stvorenia s príbehmi z okolitých kultúr a tvrdiť, že YHWH nie je len ďalší boh sveta na úrovni iných bohov, ktorí sú v Babylone, v Kanaáne, v Asýrii alebo inde, ale YHWH je jediný pravý Boh na svete. (5)	Tým nechcem povedať, že Biblia sa mýli, keď tvrdí, že svet bol stvorený za sedem dní. Tým chcem povedať, že Biblia možno netvrdí, že svet bol stvorení za sedem dní. Biblia tvrdí, že YWHW stvoril set, že stvoril svet antropocentrický a že YHWH je jediný pravý Boh celého vesmíru, že druhí bohovia ani nejestvujú. 5.	To, že Biblia je literárne dielo, neznamená, že Biblia nie je historické dielo. Lenže Biblia je historické dielo z čias pred Kristom, keď dejepisné knihy sa písali oveľa inakšie ako dnes, keď očakávania, ktoré ľudia mali od dejepisných kníh bolo veľmi iné. Ako obstojí Biblia podľa kritéria, ktoré sme spomenuli hore? a)	Princíp verifikácie. Neobstojí.  Napríklad nemáme žiadne iné zdroje o Abrahámovi alebo vôbec o patriarchoch.  Nemáme nič, čo by potvrdil to, že Jozef slúžil v Egypte ako vezír; nemáme informácie vôbec o 400 ročnom pobyte Izraela v Egypte, atď.  Máme informácie o tom, že ľudia dosť voľno migrovali z Mezopotámii do Palestíny a naopak, alebo z Palestíny do Egypta a naopak.  Máme informácie, že napríklad mená „Jozef“ a „Mojžiš“ sú Egyptské mená, že zvyky patriarchov napadajú dobre do biblického datovania atď.  Ale to sú všetky len nepriame informácie, ktoré tvrdia, že to mohlo byť.  To je niečo veľmi iné ako texty, ktoré by tvrdili, že Abrahám existoval a žil, ako je napísane v Biblii. b)	Dôveryhodnosť svedka. (1)	Uprednostňujeme očitý svedok pred neskoršími svedkami. Teraz ľudia tvrdia, že jednotlivé knihy Biblie boli napísané oveľa neskôr, ako sa odohrávali udalosti o ktorých píšu. To znamená, že ako svedkovia, sú veľmi vzdialení od udalosti o ktorej píšu a preto ich opisy môžu obsahovať chyby. (2)	Uprednostňujeme opisy, ktoré nie sú ideologicky napísané. Už sme povedali, že Biblia je teologicky napísaná a to znamená nespoľahlivé, lebo autor pravdepodobne zmenil jeho opis, aby vyhovel jeho tvrdeniu. (3)	Uprednostňujeme opisy, ktoré sa prispôsobujú naša očakávania o tom, čo je normálne, možne, pravdepodobné, atď. Biblia nemá šancu, lebo zázraky sú paranormálne. c)	Na základe b) môžeme vyvodiť, že artefakty z archeologických vykopávok sú lepšie zdroje histórie, ako je biblicky text. Keďže svedectvo vždy má potenciál byť omylné (keďže vždy nosí so sebou ľudský element) lepšie zdroje pre pravdu o tom, čo sa stalo v dejinách, sú archeologické nálezy. To sú čisté fakty, neovplyvnené názorom človeka. 6.	Je teda Biblia historické spoľahlivá? Nemôže byť problém s našimi predpokladmi o tom, čo je spoľahlivé? a)	Princíp verifikácie. Prečo by sme mali spochybniť text, pokiaľ nemáme dôkazy, že nehovorí pravdu?  II.	Zhrnutie dejín Izraela (10 dôb dejín starej zmluvy ). A.	Praveká doba stvorenie – 2000 1.	Písmo: Genezis 1:1-11:26 2.	Hlavné udalosti: stvorenie, pád človeka, rozšírenie zla, potopa, babylonská veža 3.	Datovanie : ? – narodenia Abraháma (2000, 1912) B.	Patriarchovia (Abrahám, Patriarchovia, Izrael v Egypte) 1.	Písmo: Genezis 11:27-Exodus 2:25 2.	Hlavné udalosti: Abrahám spolu s rodinou príde do Kanaánu z Mezopotámie, Božia zmluva s Abrahámom, Izák, Jákob, Jozef 3.	Datovanie: 2000 (narodenie Abraháma) -1280 (vyvedenie z Egypta) C.	Vyvedenie z Egyptu a putovanie na púšti 1.	Písmo: Exodus 3:1-Deuteronomium 34:12 2.	Hlavné udalosti: vyvedenie z Egypta, cestovanie na púšti 3.	Datovanie: 1280-1240 D.	Dobývanie krajiny a usadenie sa v krajine 1.	Písmo: Józua (kniha sudcov 1-2?) 2.	Hlavné udalosti: dobývanie zeme a jej rozdelenie 3.	Datovanie: 1240-1220 4.	najskorší dátum pre vyvedenie z Egypta je 1447 a najneskorší 1206. E.	Doba sudcov 1.	Písmo: kniha sudcov, Rút, 1. Samuelova 1-8 2.	Hlavné udalosti: sudcovia 3.	Datovanie: 1220-1050 4.	Je veľmi ťažko datovať sudcov. F.	Jednotná monarchia (Dôležitý dátum pre datovanie je zatmenie slnka v 15. júna 763.) 1.	Písmo: 1. Samuelova 9- 1. Kráľov 11, 1. kroník 10 – 2. kroník 9, žalmy, múdroslovná literatúra 2.	Hlavné udalosti: Saul, Dávid a Šalamún 3.	Datovanie: 1050-930, tieto dátumy sa dajú už lepšie spoľahlivosťou určiť ale aj tak je niekoľko spôsobov datovania, ktoré vypracovali historici. Ja používam systém K. L. Younger. G.	Rozdelená monarchia 1.	Písmo: 1 kráľov 12- 2. kráľov 17, 2. kroník 10-29 2.	Hlavné udalosti: Eliáš a Eliézer, pád Samárie 3.	Datovanie: 930-722 (pád Samárie) H.	Júdske kráľovstvo 1.	Písmo: 2. kráľov 18-25 a 2. kroník 30-36 2.	Hlavné udalosti: tri deportácie /605, 597, 587/, Chizkija, Joziáš 3.	Datovanie: 722-587 I.	Zajatie v Babylone 1.	Písmo: 2. kráľov 25:27-30, 2. kroník 36:15-23, Daniel 2.	Hlavné udalosti: Kyrusov dekrét v roku 539 3.	Datovanie: 587-536 J.	postexilná doba 536 - 400 1.	Písmo: Ezdráš, Nehemiáš, Ester, Haggeus, Zachariáš, Malachiáš 2.	Hlavné udalosti: tri skupiny sa vrátia do zasľúbenej zeme: Zerúbabel 536, Ezdráš 458, Nehemiáš 444 3.	Datovanie: 539-400 (kánon uzavretý) III. Datovanie udalostí v Biblii A.	„Pevná kotva“ pre datovanie údajov v Biblii. 1.	V deviatom roku vlády Ašur Dána III. z Asýrie (773-754 pr. Kr.) v eponýmii Bur-Sagala sa píše, že bolo zatmenie slnka v mesiaci Simanu. Podľa Theile „Jedna veľmi zaujímavá poznámka je zaznamenanie zatmenia slnka, ktoré sa stalo v mesiaci Simanu v eponýmii Bur-Sagale (deviaty rok kraľovania Ašur-danu III. /773-754 pr. Kr./). Astronomické vypočítavanie potvrdilo, že toto zatmenie slnka sa stalo 15. júna 763. Keďže rok eponýmie je určený ako 763 pr. Kr., vieme určiť aj každý druhý rok celého kánonu /ptolemejského/.“ 2.	V nápise o šiestom roku kraľovania Šalmanesera III. sa píše o tom, ako Šalmaneser dobyl mesto Karkar. Opisuje svojho nepriateľa a medzi nimi bol Izraelský kráľ Acháb, ktorý prispel v bitke proti Šalmaneser 2,000 vojenských vozov a 10,000 vojakov. Táto bitka musela byť pri konci kraľovania Achába, lebo skôr by sa nebol spojil s Damaskom. 3.	V osemnástom roku kraľovania Šalmanesera III. máme čierny obelisk na ktorom sa píše ako Jéhú nesie hold Šalmaneserovi. 4.	Je dvanásť rokov medzi prvým nápisom a čiernym obeliskom a je len dvanásť rokov od kedy skončil kraľovania Achába a začal kraľovať Jéhú. Teda šiesti rok Šalmanesera III. musí byť posledný rok Achába a osemnásti rok Šalmanesera musí byť prvý rok Jéhú. a)	Acháb 874-853 b)	. . . viď poznámky a doplň.